Справа № 526/2554/16-ц
Провадження № 2/526/95/2017
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 січня 2017 року Гадяцький районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді Горошка А.М.,

з участю секретаря Дроботі Л.М.,

позивача ОСОБА_1,

відповідача ОСОБА_2,

представника відповідача ОСОБА_3,

представника третьої особи Афанасенкової О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Гадяч цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Гадяцький районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ в Полтавській області про оспорювання батьківства та виключення з актового запису про народження дитини даних про батька, -

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача, в якій прохає виключити відомості про його батьківство з актового запису № 168 про народження ОСОБА_5, а також стягнути з відповідача на його користь моральне відшкодування та розподілити судові витрати. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що 23.08.2002 року він з відповідачем зареєстрував шлюб. Від спільного шлюбу мають неповнолітнього сина - ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1. У вересня 2015 року відповідач зібрала свої речі та разом з сином переїхала жити до своїх батьків, з того часу вони проживають окремо і не спілкуються. Потім, йому стало відомо, що з листопада 2015 відповідач почала проживати з ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_1. 24.05.2016 року рішенням Гадяцького районного суду Полтавської області шлюб між ним та відповідачем було розірвано. У вересні 2016 року йому стало відомо, що його колишня народила дитину, в актовий запис про народження якої було внесено відомості про нього як батька. Проте він не є біологічним батьком, оскільки проживав окремо з 01.09.2015 року, спільних стосунків з відповідачем не мав, шлюб між ними розірвано. Відомості про дану подію призвели до стресу, принизили його честь та гідність, спричинили душевні страждання та незручності з приводу оспорювання батьківства, забрали його час та відволікали від роботи, в зв'язку з чим він вимушений звернутися до суду з даним позовом.

Позивач ОСОБА_1 у судовому засіданні прохав суд виключити відомості про його батьківство з актового запису про народження ОСОБА_5, а також стягнути з відповідача на його користь моральне відшкодування у сумі 10 000 грн., яке в процесі судового розгляду зменшив до 5 000 грн.

Відповідач ОСОБА_2 у судовому засіданні позовні вимоги визнала частково, а саме: не заперечувала щодо виключення відомостей про батьківство позивача з актового запису про народження ОСОБА_5, оскільки він дійсно не є біологічним батьком ОСОБА_8. Проте заперечувала щодо відшкодування моральної шкоди, оскільки відомості про нього як батька було записано не з її волі, а відповідно до законодавства.

Представник відповідача ОСОБА_3 не заперечував щодо виключення відомостей про батьківство позивача з актового запису про народження ОСОБА_5, проте заперечував щодо задоволення позову в частині стягнення моральної шкоди, оскільки не вбачає в діях відповідача вини за отримані позивачем моральні страждання.

Представник третьої особи - Гадяцького районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ в Полтавській області Афанасенкова О.М. не заперечувала щодо вимог позивача про виключення відомостей про його батьківство. А також зазначила, що відомості про нього як про батька занесені в актовий запис про народження ОСОБА_5 не зі слів відповідача, а відповідно до ч. 2 ст. 122 СК України, оскільки не закінчився 10-місячний строк з дня розірвання шлюбу позивача та відповідача, у зв'язку з чим вважає, що відповідачем не завдано моральної шкоди позивачу.

Свідок ОСОБА_9 суду показала, що з жовтня 2015 року вона проживає разом з позивачем в якості співмешканки. Їй було відомо, що на той час він перебував у зареєстрованому шлюбі з відповідачем. Приблизно у грудні 2015 року вони разом з позивачем дізналися про вагітність ОСОБА_2 Коли ОСОБА_1 дізнався, що його записано в якості батька новонародженої дитини, це призвело до погіршення стану його здоров'я.

Свідок ОСОБА_10 суду показала, що вона є тіткою позивача. Ще перебуваючи в шлюбі з позивачем, ОСОБА_2 завагітніла від іншого, в зв'язку з чим в селі почали насміхатися з її племінника, що спричинило погіршення стану його здоров'я.

Заслухавши пояснення сторін, представника відповідача, та представника третьої особи, покази свідків, вивчивши матеріали справи, суд прийшов до наступних висновків.

Судом встановлено, що згідно копії свідоцтва про шлюб, виданого повторно серії НОМЕР_3 від 17.03.2016 року, 23.08.2002 року у виконавчому комітеті Лютенської сільської ради Гадяцького району Полтавської області було зареєстровано шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_11, яка після реєстрації шлюбу своє прізвище ОСОБА_11 змінила на прізвище чоловіка ОСОБА_1.

Від спільного шлюбу у них народився син - ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 від 05.04.2016 року.

Рішенням Гадяцького районного суду Полтавської області від 24.05.2016 року, яке набуло чинності 06.06.2016 року, шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвано, після розірвання шлюбу прізвища сторін залишено без змін.

Як вбачається з копії свідоцтва про народження, виданого повторно серії НОМЕР_5 від 22.09.2016 року та копії актового запису про народження № 168 від 07.09.2016 року, батьком ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2, значиться ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, відомості про якого внесено на підставі актового запису про шлюб. Реєстрація дитини проводилась за заявою баби - ОСОБА_12

Відповідно копії довідки виконавчого комітету Лютенської сільської ради Гадяцького району Полтавської області № 02-16/1566 від 27.09.2016 року, згідно облікових даних сільської ради, ОСОБА_1 зареєстрований один в АДРЕСА_2

Як вбачається з копії акта депутатського обстеження від 31.03.2016 року, в господарстві в АДРЕСА_3 проживає один ОСОБА_1.

Згідно ч.ч. 1-3 ст. 136 СК України, особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред'явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини.

У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження.

Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття.

Як вбачається з ч. 2 ст. 122 СК України, дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя.

Із п. 20 гл. 1 розд. ІІІ Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України 18.10.2000 року № 52/5 вбачається, що якщо дитина народилася до спливу десяти місяців від дня припинення шлюбу (смерті, розірвання шлюбу) або визнання його недійсним, державна реєстрація народження дитини проводиться у такому самому порядку, як і державна реєстрація народження дитини, батьки якої перебувають між собою у шлюбі, за винятком випадків, передбачених абзацами другим, п'ятим та сьомим цього пункту.

Якщо мати дитини під час державної реєстрації народження заявляє, що її колишній чоловік не є батьком дитини, і у зв'язку з цим просить не вказувати його батьком в актовому записі про народження дитини, її прохання може бути задоволене лише за наявності спільної заяви чоловіка та дружини (колишнього подружжя) про невизнання чоловіка (колишнього чоловіка) батьком дитини, а також заяви матері та батька дитини про визнання батьківства. У цьому разі державна реєстрація народження проводиться у порядку, передбаченому абзацом четвертим пункту 17 цієї глави.

Враховуючи, що відповідач у судовому засіданні визнав, що ОСОБА_1 не є біологічним батьком дитини, тобто між ними відсутня кровна спорідненість, відомості про батька ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2, внесено в актовий запис про народження № 168 від 07.09.2016 року відповідно до вимог ст. 122 СК України, а реєстрація народження дитини відбувалась без участі позивача, тому вимогу щодо виключення відомостей про його батьківство з вищезазначеного актового запису слід задовольнити.

Разом з тим, розглядаючи вимогу позивача щодо стягнення з відповідача моральної шкоди у сумі 5 000 грн., суд дійшов наступних висновків.

На підставі ч.ч. 1-3 ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода полягає:

1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я;

2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів;

3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна;

4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Разом з тим, стаття 1167 ЦК України встановлює підстави відповідальності за завдану моральну шкоду. Зокрема, в ч. 1 даної статті зазначено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Враховуючи, що внесення відомостей про батька в актовий запис про народження ОСОБА_5 здійснювалось на підставі ст. 122 СК України, суду не надані докази на підтвердження наявності вини відповідача у вчиненні дій чи бездіяльності, направлених на внесення в актовий запис про народження ОСОБА_5 відомостей про батьківство, тому в задоволенні даної вимоги слід відмовити.

Згідно ч. 1 ст. 88 ЦПК України, якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Враховуючи, що позов задоволено частково, тому із відповідача на користь позивача слід стягнути сплачений останнім судовий збір у сумі 551,20 грн.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позовні вимоги частково знайшли своє підтвердження належними доказами по справі, тому підлягають до часткового задоволення.

Керуючись ст. 122, 134, 136 СК України, ст.ст. 10, 60, 61, 80, 88, 213-215 ЦПК України, суд, -

вирішив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Гадяцький районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ в Полтавській області про оспорювання батьківства та виключення з актового запису про народження дитини даних про батька задовольнити частково.

Виключити із актового запису № 168 від 07 вересня 2016 року про народження дитини - ОСОБА_5, реєстрація народження якого проведена Гадяцьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ в Полтавській області, відомості про ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5, як батька дитини.

В задоволенні інших вимог - відмовити.

Стягнути із ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_6, РНОКПП НОМЕР_1, жительки АДРЕСА_4 на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП НОМЕР_2, зареєстрованого в АДРЕСА_5, та фактично проживаючого в АДРЕСА_6, витрати по сплаті судового зборуу сумі 551,20 грн.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Полтавської області через Гадяцький районний суд протягом 10 днів з дня його проголошення, а особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії рішення.

Головуючий А. М. Горошко