Апеляційний суд Житомирської області
Справа №285/1985/16-ц Головуючий у 1-й інст. Савицька Л. Й.
Категорія 34 Доповідач Гансецька І. А.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2017 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду Житомирської області в складі:

головуючого - судді: Гансецької І.А.

суддів: Микитюк О.Ю.

Талько О.Б.

при секретарі: Кучерявому О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі цивільну справу за позовом ПАТ «ЕК Житомиробленерго» до ОСОБА_2

за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 01 лютого 2017 року

в с т а н о в и л а :

У липні 2016 року ПАТ «ЕК Житомиробленерго» в особі Новоград-Волинського району електричних мереж звернулося до суду з даним позовом. В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив, що 12.03.2016 року при перевірці стану електричних приладів обліку і електроустановок по АДРЕСА_1, були виявлені допущені відповідачем порушення, а саме: накид дротів навантаження на лінію електропередачі, внаслідок чого позивачу було здійснено нарахування боргу за не обліковане використання електроенергії в розмірі 8649 кВт/год на суму 10391,56 грн. Такими діями відповідача позивачу заподіяно шкоду у вигляді збитків на вказану суму, яку в добровільному порядку не відшкодовано.

Просив стягнути з відповідача завдані збитки за порушення правил користування електричною енергією на загальну суму 10391 грн. 56 коп. та судові витрати.

Рішенням Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 01 лютого 2017 року позов задоволено. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія» Житомиробленерго» вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією в сумі 10391,56 грн.

В апеляційній скарзі відповідач просить скасувати рішення суду та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позову на суму невірного обрахунку. Посилається на порушення судом норм матеріального і процесуального права, неповне з'ясування судом всіх обставин справи. Зазначає, що надані позивачем розрахунки завданої шкоди проведені з порушенням методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією та викликають сумніви.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що проведеною перевіркою був виявлений факт порушення відповідачем Правил користування електричною енергією, за що споживач повинен відшкодувати спричинені позивачу збитки.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про електроенергетику" споживачами енергії є суб'єкти господарської діяльності та фізичні особи, що використовують енергію для власних потреб на підставі договору про її продаж та купівлю.

Згідно зі ст. 26 цього Закону, споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Споживач енергії несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією.

Частиною 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» встановлено, що споживач зобов'язаний: укласти договір на надання житлово-комунальних послуг; своєчасно вживати заходів щодо усунення виявлених неполадок, пов'язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з власної вини; забезпечувати цілісність засобів обліку комунальних послуг та не втручатися в їх роботу.

Відповідно до п. 42 Правил користування електричною енергією для населення (далі-Правила) побутовий споживач електричної енергії, поряд з іншим, зобов'язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об'єкті побутового споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності.

Згідно з п. 48 Правил, побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством, поряд з іншим, за: порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку; пошкодження засобу обліку.

Відповідно до п. 53 Правил (в редакції, що діяла на час складання акту по справі) у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу.

Відповідно до п. 1.2. методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом енергопостачальником при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об'єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до п. п. 4 п.3.1 Методики, вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) без порушення схеми обліку.

Судом встановлено, що 12.03.2016 року представниками Новоград-Волинського РЕМ ПАТ «Житомиробленерго» під час проведення перевірки дотримання споживачами ПКЕЕН, за адресою: АДРЕСА_1 було виявлено факт порушення п.42 Правил користування електричною енергією для населення, самовільне підключення електроустановок до електричної мережі енергопостачальника з порушенням пломб обліку - накид дротів навантаження на лінію електропередачі, про що складено Акт №016566.

04.04.2016 року позивачем проведено засідання комісії з розгляду вищезазначеного Акта та складено протокол № 29, згідно якого відповідачу нараховано суму спричинених збитків в розмірі 10391,56 грн.

Відповідачем не заперечується порушення ним правил користування електричною енергією шляхом накиду дротів навантаження на лінію електропередач. В той же час ним зазначається, що вказане порушення тривало лише один день, тому визначений позивачем розмір збитків є необгрунтованим.

Разом з тим, ставлячи під сумнів правильність проведених позивачем розрахунків, відповідач не зазначив в чому саме полягає неправильність розрахунків, не надав суду власні розрахунки та не заявляв клопотання щодо проведення відповідної експертизи для визначення розміру завданих збитків, в той час як таке право йому було роз'яснено судом першої інстанції.

Відповідно до положень ст. 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень.

Згідно зі ст.ст. 57, 212 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема, звуко- і відео записів, висновків експертів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Крім того, у ч. 4 ст. 60 ЦПК України визначено, що доказування (а, отже, і рішення суду) не може ґрунтуватися на припущеннях.

Апелянтом, всупереч його твердженням в апеляційній скарзі, в порушення вимог ст. ст. 10, 60 ЦПК України, не доведено належними і допустимими доказами обставини, на які він посилався як на підставу своїх заперечень проти позову.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції ухвалено з дотриманням норм матеріального і процесуального права, підстави для його скасування відсутні.

Керуючись ст.ст. 209,218,303,304,307,308,313-315,317,319,324,325 ЦПК України, колегія суддів апеляційного суду,

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 відхилити.

Рішення Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 01 лютого 2017 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів з дня набрання законної сили.

Головуючий: Судді :