Справа №461/111/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

/заочне/

22 березня 2017 року Галицький районний суд м. Львова

в складі: головуючого судді Волоско І.Р.,

секретар Мисько С.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Львівської міської ради про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до Виконавчого комітету Львівської міської ради про визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько - ОСОБА_3. Вказує, що у визначений законом строк не звернулась до нотаріальних органів, через те, що її мати заявляла, що зобов'язується успадкувати майно по чоловіку. Однак, ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мати - ОСОБА_4, яка своїх зобов'язань не виконала, та не залишила після себе спадкового майна по батькові. Відтак, лише 11.11.2016 р. позивач отримала витяг зі спадкової справи, з якого дізналась, що по смерті батька спадкова справа не відкрита, тому просить суд надати їй строк для подання заяви про прийняття спадщини. В подальшому протокольною ухвалою замінено неналежного відповідача Виконавчого комітету Львівської міської ради, належним - Львівською міською радою.

Позивач та представник позивача - ОСОБА_5 в судове засідання не з'явились, хоча про час та місце судового засідання були належним чином повідомлені. Представник позивача скерував в суд клопотання, в якому просить слухати справу за його відсутності, відтак, відповідно до ст.169 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу у його відсутності, оскільки в матеріалах справи є достатньо належних доказів про права, обов'язки та взаємовідносини сторін.

Представник відповідача - Львівської міської ради в судове засідання не з'явився, про причини неявки суд не повідомив, хоча належним чином був повідомлений про час та місце слухання справи, а тому згідно ст. 169 ЦПК України, суд вважає, що справу можна слухати у його відсутності, оскільки в матеріалах справи є достатньо належних доказів про права, обов'язки та взаємовідносини сторін.

Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи в їх сукупності, оцінивши надані докази, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ст.ст. 10, 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень; докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи; докази є належними та допустимими /ст.ст. 57-59 ЦПК України/.

Судом встановлено, що позивач має намір успадкувати спадкове майно, яке залишилося після смерті її батька ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1, про що свідчить свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1

Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2, яке міститься у матеріалах спадкової справи №466/2015, ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2.

Згідно інформаційної довідки із Спадкового реєстру від 11.11.2016 р., інформація про відкриття спадкової справи після смерті ОСОБА_3 у Спадковому реєстрі відсутня.

Згідно з ч.1, ч.2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.1 ст.1270 ЦК України).

Відповідно до вимог ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п.24 Постанови Пленум Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7 надано роз'яснення про те, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як встановлено судом, ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1. Позивач є дочкою спадкодавця і являється єдиним спадкоємцем першої черги за законом. Проте, визначений законом строк для прийняття спадщини пропустила, у визначений законом строк не звернулась до нотаріальних органів, через те, що її мати зобов'язувалась успадкувати майно, проте своїх зобов'язань не виконала, відтак, лише 11.11.2016 р. позивач отримала витяг зі спадкової справи, з якого вбачається, що по смерті батька спадкова справа не відкрита.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз'яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Дані обставини справи стверджуються також іншими матеріалами справи, які не викликають сумніву у їх об'єктивності.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.60 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов ОСОБА_1 задовольнити і визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

На підставі вищевказаного та керуючись ст.ст. 1220, 1270, 1272 ЦК України , ст.ст. 10, 57-59, 60, 169, 197 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

позов задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1, терміном три місяці з моменту набрання рішенням законної сили.

Заява про перегляд заочного рішення може бути подана протягом десяти днів з часу отримання копії рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до апеляційного суду Львівської області протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання рішення.

Суддя І.Р.Волоско.