Справа № 274/130/17
Провадження № 2/0274/616/17
УХВАЛА

13.01.2017 року суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Щербак Д.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання договору купівлі-продажу дійсним, визнання договору дарування недійсним, витребування майна з чужого незаконного володіння,

встановив:

позивачі звернулися до суду з позовом, в якому просять визнати дійсним договір купівлі-продажу у їхню спільну часткову власність (в рівних частках) виробничих приміщень по вул. Ватутіна, 12, в м. Бердичеві, укладений між ними та ОСОБА_3; визнати недійсним договір дарування виробничих приміщень, посвідчений 13.09.2015р. приватним нотаріусом Бердичівського міського нотаріального округу ОСОБА_5 між ОСОБА_3 та ОСОБА_4; витребувати у ОСОБА_4 належні їм виробничі приміщення загальною площею 296,6 кв.м., які розташовані по вул. Ватутіна, 12, в м. Бердичеві.

Одночасно позивачі звернулися до суду з клопотанням про звільнення їх від сплати судового збору або відстрочки сплати судового збору на строк до ухвалення рішення у справі, мотивуючи тим, що мають скрутне матеріальне становище.

Клопотання не може бути задоволено з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 3 ст. 82 ЦПК України, ст. 8 Закону України „Про судовий збір суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору або звільнити від його сплати.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Зі змісту зазначених правових норм вбачається, що умовою, за якої може мати місце звільнення від сплати судового збору при поданні до суду позовної заяви - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений достовірними доказами.

Суддя, дослідивши матеріали позовної заяви, встановив, що позивачами не надано доказів на підтвердження майнового стану, що позбавляє суд можливості відстрочити або розстрочити сплату судового збору або звільнити від його сплати.

З позовної заяви вбачається, що позивачі не мають пільг по сплаті судового збору відповідно до ст. 5 Закону України „Про судовий збір.

Таким чином, вивчивши позовну заяву та додані до неї матеріали, суддя приходить до висновку, що вона не відповідає вимогам п. 4 ч. 2 , ч. 5 ст. 119 ЦПК України і підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до зазначеної норми закону позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру, однак, в позовній заяві ціни позову не вказано взагалі.

Із змісту позовної заяви вбачається, що позивачами заявлено три позовні вимоги, зокрема як майнового так і немайнового характеру.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону „Про судовий збір за подання позовної заяви, яка має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового і немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч. 6 ст. 6 Закону „Про судовий збір у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Відповідно до п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України „Про судовий збір, судовий збір з позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується за ставкою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України „Про судовий збір, судовий збір з позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується за ставкою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивачам слід зазначити в позовній заяві ціну позову щодо вимог майнового характеру, а також сплатити судовий збір, враховуючи заявлені ними самостійні вимоги як майнового, так і немайнового характеру, який сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. 119 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України, суд,

ухвалив:

позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання договору купівлі-продажу дійсним, визнання договору дарування недійсним, витребування майна з чужого незаконного володіння залишити без руху, надати строк для усунення вказаних недоліків протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вказівок суду заява буде вважатись неподаною та повернута.

Апеляційна скарга на ухвалу суду в частині сплати судового збору подається протягом пяти днів з дня її проголошення до апеляційного суду Житомирської області через Бердичівський міськрайонний суд. Якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Д.С. Щербак