УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Провадження № 2/311/330/2017

20 січня 2017 року м. Василівка

Суддя Василівського районного суду Запорізької області Сидоренко Ю.В., перевіривши виконання вимог ст.ст.107-126 Цивільного процесуального кодексу України по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Запорізька насіннєва станція» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, про усунення перешкод у здійсненні права власності шляхом зобовязання укласти договір найму житлового будинку,

В С Т А Н О В И В:

17.01.2017 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Запорізька насіннєва станція» звернулося до Василівського районного суду Запорізької області з позовом до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, про усунення перешкод у здійсненні права власності шляхом зобовязання укласти договір найму житлового будинку, в якому просить усунути перешкоди у здійсненні ТОВ «Запорізька насіннєва станція» права власності шляхом зобовязання ОСОБА_2, яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітнього ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_4, ОСОБА_5 укласти з ТОВ «Запорізька насіннєва станція» договір найму житлового будинку № 65 по вулиці Свердлова у місті Василівка Запорізької області.

Ознайомившись зі змістом позовної заяви та матеріалами, що до неї додаються, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст.ст.119,120 ЦПК України.

Відповідно до ч.2 ст.119 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

В порушення ст.119 ЦПК України позовна заява не містить засобів зв»язку сторін по справі: позивача по справі, якщо такі є, та відповідачів по справі, якщо такі відомі. Також, у позовній заяві чітко не зазначені обставини, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, чітко не викладено нормативно-правового обґрунтування заявлених позовних вимог, з чітким посиланням на відповідні норми права, що регулюють спірні правовідносини, не зазначено доказів, які підтверджують кожну обставину, предмет позовних вимог та зміст позову носять неконкретний, чітко невизначений характер, зокрема: не зазначено на підставі яких саме правових норм позивач звертається з вимогами про зобовязання відповідачів укласти з позивачем договір найму житлового приміщення, а також усунення позивачеві перешкоди у здійсненні права власності шляхом зобовязання укласти договір найму житлового будинку, на обґрунтування заявлених позовних вимог позивачем чітко не зазначено, коли саме їм стало відомо про порушення своїх законних прав та інтересів, що вимусило останніх звернутися до суду з даним позовом, та в чому саме ці порушення полягають та чим саме, якими саме діями відповідачів чиняться перешкоди позивачу у здійсненні ним права власності.

Крім того, відповідно до ст.ст.19, 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» відносини між учасниками договірних відносин у сфері житлово-комунальних послуг здійснюються виключно на договірних засадах. Учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник. Споживач зобовязаний укласти договір на надання житлово-комунальних послуг, підготовлений виконавцем на основі типового договору. Виконавець зобовязаний вчасно та відповідної якості надавати житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору.

У положеннях статті 26 вказаного Закону України зазначаються істотні умови Договору між виконавцем/виробником та споживачем у сфері житлово-комунальних послуг. Крім істотних договір може містити інші умови за згодою сторін. Процедура погодження договору відбувається протягом одного місяця з дня внесення проекту Договору однією із сторін.

Згідно ст.ст. 640, 641 ЦК України договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. Пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна із сторін майбутнього договору. Пропозиція укласти договір має містити істотні умови договору і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобовязаною у разі її прийняття. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти договір, про її прийняття (акцепт) повинна бути повною та безумовною.

Практично дія принципу свободи договору у відношенні кожної конкретної особи розпочинається з моменту формування наміру названої особи зробити пропозицію укласти договір. Саме із пропозиції укласти договір розпочинається дія принципу свободи договору. Пропозиція укласти договір відбувається у полі дії одночасно трьох ознак свободи договору: свободи в укладенні, свободи в виборі контрагента, свободи у визначенні умов договору. Свобода у визначенні умов договору стосується як змісту даних умов, так і їх переліку. Водночас перелік умов договору визначається не лише за вільним розсудом сторін, а і виходячи, зокрема, із вимог закону (п.1 ст.638 ЦК України). Пунктом 1 вказаної статті визначено, що оферта має відповідати трьом ознакам: по-перше, оферта направляється конкретній особі; має містити перелік істотних умов із визначеним, на рівні пропозиції для погодження, змістом кожної взятої окремо умови; виражати намір особи, яка зробила пропозицію вважати себе зобов'язаною у разі її прийняття.

Відповідно до положення ч.ч.1, 2 статті 642 Цивільного кодексу України, відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти договір, про її прийняття (акцепт) повинна бути повною і безумовною.

Якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції, якщо інше не вказане в пропозиції укласти договір або не встановлено законом.

Поняття повнота та безумовність оферти є одночасно необхідними, а існування одночасно двох названих умов до акцепту є достатнім для того, що констатувати, що відповідь на оферту є такою, що дає змогу зробити висновок про згоду акцептанта з офертою та з її умовами. Якщо відповідь на оферту є такою, що містить доповнення до пропозиції укласти договір, обмеження чи інші зміни, то така відповідь не може вважатися повною і безумовною. Неповнота та умовність акцепту призводить до відмови від одержання пропозиції. Відповідно до ч. 1 ст. 646 ЦК відповідь про згоду укласти договір на інших, ніж було запропоновано умовах є відмовою від одержання пропозиції і водночас новою пропозицією особі, яка зробила попередню пропозицію.

Неповнота та не безумовність відповіді на пропозицію укласти договір не є акцептом, тобто є умовами для констатації факту відмови акцептанта від пропозиції, а з іншого боку неповнота та не безумовність відхиляють початкову оферту. Іншими словами неповнота та не безумовність акцепту є умовами припинення оферти. Якщо відмова від пропозиції відбулася, то вона не може бути скасована наступною відповіддю, що усуває неповноту та не безумовність. Неповнота та не безумовність оферти є ознаками відхилення оферти непрямим способом. Інколи відхилення оферти може відбуватися прямим способом, коли особа, яка отримала пропозицію укласти договір надсилає відповідь про свою відмову від укладення договору взагалі з особою оферента чи на запропонованих умовах і водночас відмовляється від будь-яких їх погоджень шляхом доповнення, зміни чи обмеження. У таких випадках мова про оцінку відповіді на предмет її повноти та безумовності немає сенсу.

Відповідно до ч.2 ст.642 ЦК України якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір в межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції, якщо інше не вказане в пропозиції укласти договір або не встановлено законом.

Як вбачається зі ст.ст.643,646 ЦК України якщо в пропозиції укласти договір вказаний строк для відповіді, договір є укладеним, коли особа, яка зробила пропозицію, одержала відповідь про прийняття пропозиції протягом цього строку. Відповідь про згоду укласти договір на інших, ніж було запропоновано, умовах є відмовою від одержаної пропозиції і водночас новою пропозицією особи, яка зробила попередню пропозицію.

Згідно ч.2 ст.649 ЦК України розбіжності, що виникли між сторонами при укладенні договору не на підставі правового акту органу державної влади, органу місцевого самоврядування, можуть бути вирішені судом у випадках, встановлених за домовленістю сторін або законом.

Проте, в порушення вищевказаних правових норм цивільного законодавства України, до матеріалів позовної заяви на обґрунтування заявлених позовних вимог, позивачем взагалі не долучено підтверджень про отримання відповідачами проекту Договору найму житлового приміщення з певними пропозиціями, які направлялися відповідачам для погодження у встановленому Законом порядку, про що йдеться у позовній заяві на обґрунтування заявлених позовних вимог.

Крім того, предмет позовних вимог не відповідає змісту позову, а саме: предмет позовних вимог позивач визначає як «про усунення перешкод у здійсненні права користування», проте змістом позовних вимог, крім усунення перешкод в користуванні і розпорядженні власністю, шляхом зміни правовідношення, позивач просить зобовязати відповідачів укласти з позивачем договір найму житлового будинку, про що у предметі позову взагалі не йдеться. З позовом про спонукання відповідача (відповідачів) до укладання Договору найму житлового приміщення, позивач не звертається.

Разом з тим, оскільки в силу ст.627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору, і відповідачі згідно норм чинного законодавства України не може бути примушені до підписання угоди чи договору на невигідних або таких, що його не влаштовують, умовах.

Також, до матеріалів позовної заяви позивачем взагалі не долучено проект договору найму на спірне житлове приміщення, складеного на підставі Типового договору найму житлового приміщення, про що йдеться на обґрунтування заявлених позовних вимог.

Також, на обґрунтування позовних вимог позивачем не надано до позовної заяви Витягу з державного Реєстру речових прав на нерухоме майно на підтвердження наявності на праві власності позивача - житлового будинку № 65 (№ 61) по вул.Свердлова у м.Василівка Запорізької області, станом на час предявлення позову до суду.

Крім того, до матеріалів позовної заяви позивачем не долучено відповідних та належних документів на підтвердження реєстрації відповідачів за спірною адресою, актів, складених уповноваженими особами про фактичне проживання відповідачів за спірною адресою та користування цим житловим приміщенням, розташованим за адресою: м.Василівка вул.Свердлова буд.65.

Крім того, в порушення вимог ст.119 ЦПК України, до матеріалів позовної заяви не долучено оригіналу платіжного документу про сплату у повному обсязі судового збору в загальній сумі 1600,00 грн. за ставкою, що становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, відповідно до вимог Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору», згідно якого з 01 січня 2017 року встановлені нові ставки судового збору, за якими судовий збір повинен справлятися платником (юридичною особою) за подання позовної заяви немайнового характеру за пунктом 2.1. на належний розрахунковий рахунок № 0044 банк ГУДКСУ в Запорізькій області, одержувач коштів УК у Василівському районі; МФО 813015; код отримувача (ЄДРПОУ) 38025519 (п.1.1). До матеріалів позовної заяви долучено платіжний документ про сплату судового збору у неповному обсязі - в сумі 640,00 грн., тобто залишок недоплаченої суми судового збору при предявлені позову до суду складає - 960,00 гривень (1600,00 грн. 640,00 грн. = 960,00 грн.).

За наявністю даних обставин вказана позовна заява не може бути прийнята до провадження та підлягає залишенню без руху.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 119, 121, 210 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позов «Запорізька насіннєва станція» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_8, ОСОБА_4, ОСОБА_5, про усунення перешкод у здійсненні права користування залишити без руху, надати позивачеві строк для усунення недоліків, зазначених в установчій частині ухвали.

Для усунення недоліків позовної заяви встановити позивачу пятиденний строк з дня отримання ухвали суду.

В іншому випадку позовна заява буде вважатись неподаною та повернути позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Василівського районного суду

Запорізької області ОСОБА_9