Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне, в порядку гл.8 розділу ІІІ ЦПК України)

25 січня 2017 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Демидової С.О.

за участю секретаря Пісчанської Т.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпроелектротехсервіс МК» про розірвання договору та стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом, в якому посилається на те, що між ним та відповідачем 17 червня 2015 року був укладений договір підряду № 17/06В, за умовами якого ТОВ «Дніпроелектротехсервіс МК» в особі директора Каплун А.Л. зобов'язалось здійснити монтаж теплового лічильника АКВА-МGТ з 17 червня 2015 року по 30 червня 2015, а позивач зобов'язався сплатити відповідачу за виконану роботу 25 000,00 грн. Відповідач отримав від позивача в якості передоплати 11 300,00 грн., проте роботи згідно з договором не були виконані. У зв'язку із зазначеним ОСОБА_1 просив суд розірвати договір підряду № 14/06В від 17 червня 2015 року, укладений між позивачем та відповідачем, стягнути з відповідача на користь позивача 11 300,00 грн. та судовий збір в розмірі 1 160,00 грн.

Представник позивача надав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, не заперечував проти заочного розгляду справи.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Тому суд відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України вважає можливим провести заочний розгляд справи.

Згідно ч.2 ст. 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку, що заявлені вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Згідно ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Згідно ст. 10 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставі своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст. 58 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.

Відповідно до ст.509 ЦК України, зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно з нормою ст.526 ЦК України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

В судовому засіданні встановлено, що між ОСОБА_1 та ТОВ «Дніпроелектротехсервіс МК» 17 червня 2015 року був укладений договір підряду №17/06В, за умовами якого ТОВ «Дніпроелектротехсервіс МК» в особі директора Каплун А.Л. зобов'язалось здійснити монтаж теплового лічильника АКВА-МGТ з 17 червня 2015 року по 30 червня 2015, а позивач зобов'язався сплатити відповідачу за виконану роботу 25 000,00 грн. Викладені обставини підтверджуються зазначеним договором, а також ліцензією серії АВ №488547 від 07 вересня 2013 року, копії яких наявні в матеріалах справи /а. с. 7-8, 9/.

На виконання умов вказаного договору 18 червня 2015 року позивачем було передано директору ТОВ «Дніпроелектротехсервіс МК» Каплун Олександру Яковичу 11 300, 00 грн. /а. с. 11-13/.

З позовної заяви вбачається, що відповідач в повному обсязі не виконав свої зобов'язання за вказаним договором підряду та станом на день звернення до суду з даним позовом монтаж теплового лічильника проведений не був, грошові кошти не повернуті позивачу.

Відповідно до ч. 1 ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Згідно з ч. 2 ст. 849 ЦК України якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків.

Частиною 2 статті 852 ЦК України передбачено, що за наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.

Відповідно до ч. 2 ст. 651 ЦК України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

З урахуванням викладеного суд дійшов до висновку, що позовні вимоги є обгрунтованими та доведеними, а тому підлягають задоволенню в повному обсязі, а саме: договір підряду №17/06В від 17 червня 2015 року вважати розірваним, стягнути з відповідача на користь позивача 11 300,00 грн.

Відповідно до ч.1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати, тому стягненню з відповідача на користь позивача підлягають витрати по сплаті судового збору в розмірі 1 102,40 грн. (по 551,20 грн. за кожну вимогу).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 10, 11, 57-61, 76, 88, 169, 209, 212-215, 218, 224 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпроелектротехсервіс МК» про розірвання договору та стягнення заборгованості - задовольнити.

Договір підряду №17/06В від 17 червня 2015 року, укладений між ОСОБА_1 та товариством з обмеженою відповідальністю «Дніпроелектротехсервіс МК» - розірвати.

Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпроелектротехсервіс МК» () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП) 11 300,00 грн.

Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпроелектротехсервіс МК» () на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 1 102,40 грн.

Рішення суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 223 ЦПК України.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заява про перегляд заочного рішення може бути подана протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Заочне рішення суду може бути оскаржене позивачем протягом десяти днів з дня проголошення рішення шляхом подання апеляційної скарги до Апеляційного суду Дніпропетровської області через Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська.

Суддя С.О. Демидова