Справа № 212/838/17-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

31 березня 2017 року м. Кривого Рогу Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого-судді Козлова Ю.В.

при секретарі Мельник К.В..

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, в місті ОСОБА_1, цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що 27 квітня 2007 року між сторонами був зареєстрований шлюб Жовтневим відділом реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис №228. Від шлюбу мають одну неповнолітню дитину, сина ОСОБА_4, який проживає з позивачкою. Сімейно шлюбні відносини між сторонами були припинені з 01 березня 2011 року, оскільки в сімї не було взаєморозуміння по вирішенню сімейних проблем, на підставі чого постійно виникали сварки, які привели до втрати почуття любові між подружжям. Враховуючи, що сторони на протязі близько шести років (з березня 2011 року) сумісного господарства не ведуть, наміру проживати однією сімєю не мають, вважає, що сімя розпалась остаточно та просила розірвати шлюб.

Позивач надала суду заяву, в якій просила розглядати справу за її відсутності, свої вимоги підтримала, просила розірвати шлюб, не заперечує проти заочного розгляду справи.

Відповідач в судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, відповідно до ч.9 ст. 74 ЦПК України через оголошення у пресі, про причини неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутністю суду не надав, у звязку з чим суд дійшов висновку про можливість розгляду справи та постановлення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів, відповідно до ст. 169 ЦПК України.

Згідно ст. 158 ЦПК України особа яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Відповідно ч. 2 ст. 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши матеріали справи, проаналізувавши обставини справи, вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню.

Згідно свідоцтва про реєстрацію шлюбу, позивач ОСОБА_2 та відповідач ОСОБА_5 перебувають в шлюбі, зареєстрованому 27 квітня 2007 року, Жовтневим відділом реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис №228, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб.

Згідно свідоцтв про народження, сторони мають неповнолітню дитину - сина ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується копією свідоцтва про народження.

Суд встановив, шлюбні відносини між сторонами фактично припинені з березня 2011 року. З вказаного часу, з причини втрати звязку з відповідачем, який не повідомив про своє місце перебування (для здійснення виклику в судове засідання позивачка вимушена була звернутися до оголошення у пресі). Сторони спільного господарства не ведуть, стали один одному чужими людьми, взагалі будь-яке спілкування відсутнє. Відновлювати сімейно-шлюбні відносини наміру позивачка не має, відповідач підтвердив це своєю відсутністю в сімї впродовж довготривалого терміну.

Стаття 24 Сімейного Кодексу України визначає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно ч.3 ст.105 Сімейного Кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їх дітей.

Враховуючи характер сімейних відносин сторін суд вважає, що примирення між сторонами неможливе, спільне життя подружжя і збереження сімї суперечить їх інтересам, тому позов підлягає задоволенню.

Майновий спір між сторонами відсутній.

Відповідно до ст. 113 Сімейного Кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Враховуючи клопотання позивачки, суд вважає можливим залишити їй прізвище «Чередниченко».

Керуючись ст.ст.24, 105, 110, 111, 112, 113, 114 Сімейного Кодексу України, ст.ст.3, 60, 158, 169,197, 212, 214-215,224-226 ЦПК України, суд ,-

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб, укладений між ОСОБА_2 до ОСОБА_3, 27 квітня 2007 року, Жовтневим відділом реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис №228, які мають одну неповнолітню дитину - розірвати.

Після розірвання шлюбу залишити позивачу прізвище Чередниченко.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починається відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: Ю. В. Козлов