Справа №639/3070/16-ц
Провадження №2/639/865/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2017 року Жовтневий районний суд м. Харкова

у складі: головуючого судді Іванової І.В.,

за участю секретаря Тущенко Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2, ОСОБА_1 про визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3, який згодом уточнила та просила постановити рішення, яким визнати за нею в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_4 право власності на 1/3 частину квартири №26 в будинку №83-Б по Григорівському шосе у м. Харкові. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що її батько ОСОБА_4 помер у м. Харкові 02.08.2014 року. На момент його смерті було троє спадкоємців першої черги: відповідач ОСОБА_3- мати померлого, відповідач ОСОБА_2 дружина померлого, та вона донька померлого. Позивач 11.08.2014 року звернулася до нотаріальної контори №5 м. Харкова з заявою про прийняття спадщини. Дана заява була зареєстрована і було заведено спадкову справу. Відповідач ОСОБА_2 також звернулася з аналогічною заявою в нотаріальну контору. Шестимісячний термін, протягом якого визначається коло спадкоємців і після закінчення якого може видаватися свідоцтво про право на спадщину закінчився більше року тому. Однак, як зазначила позивач, вона не може оформити свої спадкові права, оскільки відповідач просто не віддає їй правовстановлюючого документа на спірну квартиру. ЇЇ це влаштовує, так як вона проживає у зазначеній квартирі. Позивач вказала, що нотаріальна контора №5 відмовила їй у видачі свідоцтва, оскільки у неї немає правовстановлюючого документу. Позивач не може отримати дублікат свідоцтва про право власності на імя батька, так як оригінал документу не пошкоджений і не втрачений. Вважає, що виконала всі дії, які свідчать про те, що вона прийняла спадщину, однак оформити свої спадкові права не може,тому вона звернулася до суду з даним позовом.

Відповідач ОСОБА_3 звернулася до суду із зустрічним позовом та просила постановити рішення, якимвизнати за нею в порядку спадкування за законом після смерті сина ОСОБА_4 право власності на 1/3 частину квартири №26 в будинку №83-Б по Григорівському шосе у м. Харкові. Свої зустрічні позовні вимоги обґрунтовує тим, її син ОСОБА_4 помер у м. Харкові 02.08.2014 року. На момент його смерті було троє спадкоємців першої черги: відповідач ОСОБА_1- донька померлого, відповідач ОСОБА_2 дружина померлого, та вона мати померлого, яка була зареєстрована у спірній квартирі на момент відкриття спадщини. Позивач звернулася до нотаріальної контори №5 м. Харкова з заявою про прийняття спадщини, хоча могла не звертатись, оскільки проживала в одній квартирі з спадкодавцем. Відповідач ОСОБА_1 також звернулася з аналогічною заявою в нотаріальну контору. Шестимісячний термін, протягом якого визначається коло спадкоємців і після закінчення якого може видаватися свідоцтво про право на спадщину закінчився більше року тому. Однак, як зазначила позивач, вона не може оформити свої спадкові права, оскільки відповідач просто не віддає їй правовстановлюючого документа на спірну квартиру. Позивач вказала, що нотаріальна контора №5 відмовила їй у видачі свідоцтва, оскільки у неї немає правовстановлюючого документу. Позивач не може отримати дублікат свідоцтва про право власності на імя батька, так як оригінал документу не пошкоджений і не втрачений. Вважає, що виконала всі дії, які свідчать про те, що вона прийняла спадщину, однак оформити свої спадкові права не може, тому вона звернулася до суду із зустрічним позовом.

В судове засіданні ОСОБА_1 не зявилася, надала заяву в якій зазначила, що підтримує первісний позов та просить його задовольнити, не заперечує проти зустрічного позову. Просить слухати справу у її відсутності.

В судове засідання ОСОБА_3 не зявилася, надала заяву з проханням слухати справу у її відсутність, проти первісного позову не заперечувала, свій зустрічний позов підтримала у повному обсязі та просила його задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не зявилась, про день та час слухання справи повідомлялась належним чином. Причини неявки не повідомила. Раніше у судовому засіданні була попереджена про необхідність надати суду правовстановлюючий документ на спірну квартиру, який знаходиться у неї.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає первісний позов та зустрічний позов обґрунтованими та задовольняє їх виходячи з наступного.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Вирішуючи справу по суті позовних вимог, суд виходив з положень ч. 1 і 3 ст. 60 ЦПК України про обов'язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Доведенню підлягають обставини, які мають значення для прийняття рішення по справі і по яким у сторін і інших осіб, які приймають участь у справі, виникає спір.

Відповідно до вимог ст. 57 Цивільно-процесуального кодексу України доказами являються будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, якими обґрунтовуються вимоги та заперечення сторін, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їх представників, допитаних у якості свідків, пояснень свідків, письмових доказів, речових доказів тощо.

У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 помер 02 серпня 2014 року, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія 1-ВЛ № 451796, виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 10971 (а.с. 8).

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина на квартиру №26 в будинку №83-Б по Григорівському (колишня назва Комсомольське) шосе у м. Харкові.

Як вбачається з повідомлення КП «Харківське МіськБТІ» від 23.12.2015 року назва «Комсомольське шосе» змінена на назву «Григорівське шосе» згідно рішення 1 сесії Харківської міської ради У11 скликання від 20.11.2015 року № 12/15. (а.с.7)

Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Згідно вимогам ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом чи за законом. Згідно ч.2 ст.1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України.

Статтею 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за його життя і народжені після його смерті, той з подружжя, що його пережив, і батьки.

Згідно ч. 1 ст. 1267 ЦК України частки у спадщині кожного зі спадкоємців за законом є рівними.

Позивач за первісним позовом ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_4, що підтверджується копією свідоцтва про народження серія V-ВЛ № 422184 (а.с.10).

ОСОБА_4 та ОСОБА_2 перебували у зареєстрованому шлюбі з 30.04.2014 року, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб, яке видане Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 145. (а.с.80)

На момент смерті ОСОБА_4, його мати ОСОБА_3 була зареєстрована з 01.04.2014 року по теперішній час разом із померлим сином за адресою м. Харків, Григорівське шосе (колишня назва Комсомольське шосе) АДРЕСА_1., що підтверджується відповіддю КП «Жилкосервіс» № 15215/2/07.05, наданої на запит Пятої ХДНК, а також копією паспорту ОСОБА_3М.(а.с. 84,97).

Отже, судовим розглядом встановлено, що після смерті ОСОБА_4, спадкоємицями першої черги є ОСОБА_1 дочка померлого, ОСОБА_2 дружина померлого та ОСОБА_3 мати померлого.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Ч.1,2 ст. 1220 ЦК України передбачено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

11.08.2014 року ОСОБА_1 звернулася до Пятої ХДНК з заявою про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті батька ОСОБА_4, померлого 02.08.2014 року. (а.с. 61).

ОСОБА_2 також звернулась 08.12.2014 року до Пятої ХДНК з заявою про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті чоловіка ОСОБА_4, померлого 02.08.2014 року. (а.с. 62).

Частина 3 ст. 1268 ЦК України передбачає, що спадкоємець, який постійно мешкав разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв її, якщо протягом строку, визначеного статтею 1270 Кодексу, він не заявив про відмову від спадку.

Як зазначила у зустрічному позові ОСОБА_3, хоча вона і була зареєстрована та постійно мешкала з померлим сином ОСОБА_4 за адресою АДРЕСА_2, однак вона 17.12.2014 року також звернулась до Пятої ХДНК з заявою про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті сина ОСОБА_4, померлого 02.08.2014 року. (а.с. 63).

Зазначені заяви були зареєстровані в книзі обліку і реєстрації спадкових справ та приєднані до матеріалів спадкової справи №479/2014 року після смерті ОСОБА_4, який на день смерті постійно мешкав в м. Харкові, Григорівське шосеАДРЕСА_3.

За таких обставин сторони по справі у відповідність до положень ст. 1268,1269 ЦК України спадщину після смерті ОСОБА_4 прийняли.

Відповідно до ст. 392 ЦК України, власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

У п. 3.1. листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» зазначено: якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні.

Відповідно до постанови 5-ої Харківської державної нотаріальної контори від 15.01.2016 року № 60/02-31, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її батька ОСОБА_4, який на день смерті постійно мешкав в м. Харкові, Комсомольське шосеАДРЕСА_4 на 1/3 частку в зазначеній квартирі, у звязку з ненаданням до нотаріальної контори оригіналу правовстановлюючого документу на спадкове майно: вищевказану квартиру.(а.с.6)

Крім того, постановою 5-ої Харківської державної нотаріальної контори від 20.03.2017 року, відмолено ОСОБА_3 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її сина ОСОБА_4, на квартиру, що знаходиться у м. Харкові, Григорівське (колишня назва Комсомольське) шосеАДРЕСА_4, у звязку з тим, що спадкоємцем не надано документ, що підтверджує право власності спадкодавця на вищезгадану квартиру.

Згідно до п/п 4.12. пункту 4 Глави 10 Розділу 2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Мінюсту України від 22.02.2012 №296/5 свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у спадковій справі всіх необхідних документів.

А в силу п /п 4.15. пункту 4 Глави 10 указаного Порядку видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, провадиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна.

Відповідно до розяснень, викладених у п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7 слідує, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Оскільки правовстановлюючі документи на спадкову квартиру у позивачів за первісним та зустрічним позовом відсутні, останні обґрунтовано звернувся до суду з цим позовом.

Як встановлено у судовому засіданні, оригінал правовстановлюючого документу на спірну квартиру знаходиться у дружини померлого ОСОБА_4 ОСОБА_2, однак вона не надала оригінал документу ані 5-ої ХДНК, ані суду.

Факт знаходження оригіналу документу у ОСОБА_2 підтверджується її заявою від 08.12.2014 року, яка зареєстрована 5-ю ХДНК в книзі обліку вхідної кореспонденції за №3000/02-14 про наявність у неї на руках оригіналу правовстановлюючого документу(який не втрачений, не зіпсований і не анульований) на квартиру, що знаходиться за адресою м. Харків, Григорівське (колишня назва Комсомольське шосе) буд. 83-Б, кв. 26.Указану інформацію надано для відома та використання у роботі нотаріальної контори. Заява написана власноруч та підписана ОСОБА_1Л.(а.с.65)

5-та ХДНК листом від 11.11.2015 року запрошувала ОСОБА_2 для оформлення спадкових справ на вищезазначену кватиру або просила надати правовий документ законній спадкоємиці ОСОБА_1 для оформлення її спадкових прав. Зазначений лист ОСОБА_2 отримала 18.11.2015 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.(а.с.67)

Однак, до теперішнього часу ОСОБА_2 не надала оригінал вищевказаного документу.

Отже, прийняти спадщину після померлого 02.08.2014 року ОСОБА_4, спадкоємиці ОСОБА_1 та ОСОБА_3 не мають можливості, оскільки у них відсутні правовстановлюючі документи на квартиру.

Відповідно до ч.3 ст. 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

В ході розгляду справи позивачем суду була надана копія свідоцтва про право власності на житло від 09.12.1993 року з якої вбачається, що Харківський міський центр приватизації державного фонду посвідчує, що квартира за адресою Комсомольське шосеАДРЕСА_4 у м. Харкові належить на праві приватної власності ОСОБА_4, загальна площа квартири становить 44,1 кв.м., а відновлена вартість на момент приватизації 22050 крб. Свідоцтво видане згідно з розпорядженням від 07.12.1993 року. № 27527.

Таким чином, оцінюючи докази у їх сукупності, неможливість спадкоємців ОСОБА_1 та ОСОБА_3 отримати оригінал правовстановлюючого документу на спадкове майно, суд приходить до висновку, що первісний та зустрічний позови слід задовольнити, визнавши за спадкоємцями за законом ОСОБА_2, ОСОБА_3 право власності на 1/3 частину квартири №26 по Григорівському шосе, буд. 83-Б у м. Харкові в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4, померлого 02 серпня 2014 року.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 5, 8, 10, 11, 15, 57-60, 209-210, 212-215, ЦПК, ст.ст. 15, 16, 392,1216, 1223,1267,1268,1269,1270,1296 ЦК України, суд

ВИРІШИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/3 частину квартири №26 по Григорівському шосе, буд. 83-Б у м. Харкові в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_4, померлого 02 серпня 2014 року.

Зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2, ОСОБА_1 про визнання права власності в порядку спадкування за законом задовольнити.

Визнати за ОСОБА_3 право власності на 1/3 частину квартири №26 по Григорівському шосе, буд. 83-Б у м. Харкові в порядку спадкування за законом після смерті сина ОСОБА_4, померлого 02 серпня 2014 року.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення - шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя І.В. Іванова