справа №619/4168/16-ц
провадження №2/619/266/17
УХВАЛА

18 січня 2017 року м. Дергачі

Суддя Дергачівського районного суду Харківської області Болибок Є.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім'єю та визнання права власності, -

встановив

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, в якому просив: встановити факт проживання з відповідачем однією сімєю без реєстрації шлюбу з лютого 2002 року по 25 серпня 2016 року; в порядку поділу майна, що є об'єктом права спільної сумісної власності, визнати за позивачем право власності на ? частину житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями, який знаходиться за адресою: Харківська область Дергачівський район м. Дергачі вул. Чкалова №40.

Позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статті 119 ЦПК України.

Згідно п.6 ч.2 ст.119 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Пленум Верховного Суду України в п.7 своєї постанови №2 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», розяснив судам, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У звязку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Згідно п.9 ч.1 ст.80 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

У поданій позовній заяві не зазначені докази, які підтверджують дійсну вартість нерухомого майна.

Згідно ч.5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Згідно п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI, ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду.

Згідно п.п.1.2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI, ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою: 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» від 25 грудня 2015 року №928-VIII, мінімальна заробітна плата з 1 січня 2016 року встановлена в розмірі 1378 гривень.

До позовної заяви додано квитанції про сплату судового збору у розмірі 551,20 грн та 275,60 грн.

Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п.12 своєї постанови №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах»від 17 жовтня 2014 року розяснив судам, що у випадках обєднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону №3674-VIпідлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад,зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Також у п.13 зазначеної постанови вказано, що якщо в позовній заяві обєднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, повязані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою), наприклад, за вимогами про усунення перешкод у користуванні власністю та відшкодування моральної шкоди.

Так як позивач у позовній заяві обєднав вимоги майнового (визнання права власності) та немайнового характеру (встановлення факту), при цьому сплатив судовий збір у розмірі 551,20 грн за вимогою немайнового характеру та у неповному обсязі (275,60 грн) судовий збір за вимогою майнового характеру, то з урахуванням ціни позову йому необхідно доплатити судовий збір, щоб він був 1 відсоток ціни позову, тобто дійсної вартості нерухомого майна, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, за наступними реквізитами: рахунок №0200, отримувач: УДКСУ у Дергачівському районі Харківської області, код отримувача: 37981703, банк отримувача: ГУ ДКСУ в Харківській області, код банку: 851011.

Подана позовна заява ухвалою судді від 07 грудня 2016 року була залишена без руху, та заявнику повідомлено про необхідність виправити зазначені недоліки заяви та надано строк п'ять днів з дня отримання позивачем ухвали для їх усунення.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі, суддя дійшов до висновку про повернення заяви з наступних мотивів.

Як вбачається з повідомлення про вручення поштового відправлення, позивач 10 січня 2017 року отримав копію ухвали судді про залишення без руху.

Станом на 17 січня 2017 року недоліки заяви не усунені в повному обсязі.

Згідно ч.2 ст.121 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст.121 ч.2, 208-210 ЦПК України, суддя -

постановив

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім'єю та визнання права власності, вважати неподаною і повернути заявнику.

Роз'яснити, що згідно ч.5 ст.121 ЦПК України повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в судову палату по цивільних справах Апеляційного суду Харківської області через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги особою, яка її оскаржує, протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Є. А. Болибок