БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Номер провадження 2/356/59/17
Справа № 356/2102/16-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.01.2017 року суддя Березанського міського суду Київської області Голік Г.К. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільною сумісною власністю та поділ майна подружжя

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання майна спільною сумісною власністю та поділ майна подружжя

Позовна заява повинна відповідати вимогам ст.119 ЦПК України.

Із поданої позовної заяви вбачається ,що позивач заявляє позовні вимоги майнового характеру - визнання майна спільною сумісною власністю та немайнового характеру - поділ майна подружжя.

Відповідно до п.3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" ( в ред. на день подання позовної заяви) за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до п.1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ( в ред. на день подання позовної заяви) за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою підприємцем - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відповідно до п.1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ( в ред. на день подання позовної заяви) за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою - 0,4 розміру мінімальної заробітної плати

Відповідно до п.2 ч.1 ст.80 ЦПК України, ціна позову визначається , у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.80 ЦПК України, ціна позову визначається, у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно.

Згідно з ч. 2 ст. 79 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

В матеріалах доданих до позовної заяви відсутні підтверджуючі документи про дійсну вартість майна на момент пред»явлення позову та підтвердження про сплату судового збору (квитанція).

Позивачу необхідно додати документи про визначення вартості майна і в залежності від вартості майна сплатити судовий збір , а саме:

- відповідно до п.1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ( в ред. на день подання позовної заяви) за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою підприємцем - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати;

- відповідно до п.1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ( в ред. на день подання позовної заяви) за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою - 0,4 розміру мінімальної заробітної плати

Разом з позовною заявою позивачем до позовної заяви додано заяву про забезпечення позову.

Згідно з вимогами ч.1 ст.151 ЦПК України суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити, передбачені цим Кодексом, заходи забезпечення позову. Частиною 3 цієї статті вказано, що забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Відповідно до ч. 4 ст. 151 ЦПК України за заявою заінтересованої особи суд може забезпечити позов до подання позовної заяви з метою запобігання порушенню права інтелектуальної власності. До заяви про забезпечення позову додаються документи та інші докази, які підтверджують, що саме ця особа є суб'єктом відповідного права інтелектуальної власності і що її права можуть бути порушені у разі невжиття заходів забезпечення позову. До заяви додаються також її копії відповідно до кількості осіб, щодо яких просять вжити заходи забезпечення позову та документ, що підтверджує сплату судового збору за подання заяви про забезпечення позову.

Єдиним випадком, передбаченим ч. 4 ст.151 ЦПК України, коли допускається забезпечення позову до подачі позовної заяви, являється звернення з позовом з метою запобігання порушенню права інтелектуальної власності.

На підставі п.1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 5 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду" суддя не вправі до постановлення ухвали про відкриття провадження у справі здійснювати будь-які дії щодо підготовки справи до судового розгляду, зокрема, забезпечувати позов (крім випадку, передбаченого частиною четвертою статті 151 ЦПК), проводити попереднє судове засідання тощо. Після відкриття провадження у справі суддя не вправі вирішувати питання про залишення заяви без руху та її повернення (стаття 121 ЦПК) чи про відмову у відкритті провадження у справі (частина друга статті 122 ЦПК).

Відповідно до п.1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" звернута увагу судів на те, що за змістом ч. 1 ст. 151 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК) єдиною підставою для забезпечення позову є відповідне клопотання у формі мотивованої заяви будь-якої з осіб, котрі беруть участь у справі. Забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи після відкриття провадження у ній (за винятком випадку, передбаченого ч. 4 ст. 151 ЦПК), якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Згідно ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119,120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір , постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає строк для усунення недоліків.

На основі викладеного, керуючись ст. 119, 121,210 ЦПК України:

У Х В А Л ИВ :

Заяву, ОСОБА_1 про визнання майна спільною сумісною власністю та поділ майна подружжя залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п"яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Роз"яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду в строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала про залишення заяви без руху не підлягає апеляційному оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя: Г. К. Голік