Ухвала

іменем україни

23 березня 2017 рокум. Київ

Суддя Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ Кузнєцов В.О., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Ленінського районного суду м. Харкова від 17 жовтня 2016 року та ухвалу колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ апеляційного суду Харківської області від 28 лютого 2017 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа - Друга Харківська державна нотаріальна контора про надання додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

У касаційній скарзі ОСОБА_2 просить звільнити його від сплати судового збору за подання касаційної скарги, посилаючись на важке фінансове становище.

За правилами, встановленими ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, а також зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Із клопотання про звільнення від сплати судового збору та матеріалів, доданих до нього вбачається, що підстави наведені заявником для звільнення його від сплати у Вищому спеціалізованому суді України з розгляду цивільних і кримінальних справ поважні, зважаючи на скрутне фінансове становище, суд вважає можливим задовольнити клопотання та звільнити заявника від сплати судового збору.

У грудні 2015 року ОСОБА_2 звернувся до суду з уточненим в подальшому позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа - Друга Харківська державна нотаріальна контора про визнання поважною причини пропуску строку для прийняття спадщини після смерті його матері - ОСОБА_6, померлої 28 травня 2013 року та встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Рішенням Ленінського районного суду м. Харкова від 17 жовтня 2016 року, залишеним без змін ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ апеляційного суду Харківської області від 28 лютого 2017 року, у задоволенні позову ОСОБА_2 - відмовлено.

У касаційній скарзі ОСОБА_2 просить ухвалені у справі судові рішення скасувати та передати справу на новий розгляд до суду першої інстанції, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Відповідно до п. 6 розд. XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 2 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ діє в межах повноважень, визначених процесуальним законом, до початку роботи Верховного Суду та до набрання чинності відповідним процесуальним законодавством, що регулює порядок розгляду справ Верховним Судом.

У зв'язку з цим касаційна скарга підлягає розгляду в порядку, передбаченому Цивільним процесуальним кодексом України від 18 березня 2004 року.

Згідно із ч. 2 ст. 324 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до вимог ст. 335 ЦПК України суд касаційної інстанції не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про перевагу одних доказів над іншими.

Судами першої та апеляційної інстанцій, відповідно до ст. 212 ЦПК України, повно, всебічно досліджено і оцінено обставини у справі, надані сторонами докази, правильно визначено юридичну природу спірних правовідносин та закон, який їх регулює.

Згідно із ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно із ч. 1 ст. 1270 ЦК для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції, з висновком якого погодився й апеляційний суд, встановивши фактичні обставини справи, які мають суттєве значення для її вирішення, враховуючи вказані норми матеріального права, дійшов правильного висновку про відсутність підстав для задоволення позову ОСОБА_2, оскільки зазначені ним причини пропущення строку не можуть бути визнані поважними у розумінні ст. 1272 ЦК України, оскільки не пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами, які б перешкоджали йому у встановлений законом строк звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. При цьому суди взяли до уваги тривалість пропущення такого строку та надали належну оцінку доводам позивача щодо причин пропущення ним строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Доводи касаційної скарги зводяться до переоцінки доказів, на правильність висновків судів вони не впливають та їх не спростовують.

Відповідно до п. 5 ч. 4 ст. 328 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга є необґрунтованою і викладені у ній доводи не викликають необхідності перевірки матеріалів справи, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі.

Керуючись п. 5 ч. 4 ст. 328 ЦПК України,

ст. 8 Закону України «Про судовий збір»,

у х в а л и в:

Клопотання ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору задовольнити.

Звільнити ОСОБА_2 від сплати судового збору.

Відмовити ОСОБА_2 у відкритті касаційного провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа - ДругаХарківська державна нотаріальна контора про надання додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Додані до скарги матеріали повернути заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Вищого спеціалізованого

суду України з розгляду цивільних В.О.Кузнєцов

і кримінальних справ