Справа № 569/319/17
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

11 січня 2017 року м.Рівне

Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Першко О.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, -

ВСТАНОВИЛА:

10 січня 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 в якому просить визнати право спільної часткової власності на 1/2 ідеальну частку квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та припинити право спільної сумісної власності.

У відповідності до вимог п. 4 ч.2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Однак, в порушення вищевказаних вимог щодо форми та змісту позовної заяви, подавши до суду позовну заяву, позивач не вказав ціни позову та не зазначив в ній доказів, що підтверджують ціну позову.

Також, в порушення вимоги ч. 5 ст. 119 ЦПК України, позивач не додав до позовної заяви документ, що підтверджує сплату судового збору на розрахунковий рахунок Управління державної казначейської служби України у м.Рівному. Замість нього подав квитанцію про сплату судового збору на ГУ ДКСУ у м.Києві.

Згідно з розясненнями Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, наданими в п. 16 Постанови № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п'ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача.

Із зазначених розяснень убачається, що розмір судового збору за подання позовної заяви про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності визначається позивачем з урахуванням вартості спірного майна, а не судом, за правилами встановленими п. 9 ч. 1 ст. 80 ЦПК України, відповідно до якого в позовах про право власності на нерухоме майно, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

З огляду на викладене, позивачу слід вказати ціну позову, виходячи із вартості спірного нерухомого майна, а судовий збір відповідно має сплачуватись, виходячи зі ставок судового збору, які встановлені ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Згідно ч.1 ст.3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви про поділ майна подружжя становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб .

Станом на 01.01.2017 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1600 грн.

Таким чином, розмір судового збору, який слід сплатити позивачу за позовну вимогу про поділ майна подружжя становить 1% від ціни позову, але не менше 6400 грн. та не більше 4800 грн.

Відповідно до ст.121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119-120 ЦПК України або не сплачено судовий збір, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

За вказаних обставин позовну заяву слід залишити без руху для виправлення недоліків, а саме:

-зазначити ціну позову;

-долучити до матеріалів справи квитанцію про сплату судового збору відповідно до ціни позову, сплачену на розрахунковий рахунок Управління державної казначейської служби України у м.Рівному

На підставі вищевикладеного та керуючись статтею 121 ЦПК України,

У Х В А Л И Л А :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для виправлення вказаних у даній ухвалі недоліків позовної заяви 5 (пять) днів з дня отримання даної ухвали.

Розяснити, що в разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, позовна заява буде вважатись неподаною та буде повернута позивачу, що не перешкоджає повторному зверненню із аналогічною заявою до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Першко