Справа № 645/3041/16-ц
Провадження № 2/645/199/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

24 січня 2017 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Іващенко С.О.,

за участю секретаря судових засідань - Новицької Я.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 до ОСОБА_6, ОСОБА_7, треті особи: Управління ведення реєстру територіальної громади Департаменту реєстрації Харківської міської ради про визнання втративши права користування жилим приміщенням та зняття з реєстрації, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачі - ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5, звернулися до суду з позовом до ОСОБА_6 та ОСОБА_7, третя особа Управління ведення реєстру територіальної громади Департаменту реєстрації Харківської міської ради, в якому просять суд про визнання відповідачів такими, що втратили право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1.

В обґрунтування позову позивачі зазначили, що один з позивачів - ОСОБА_2 є наймачем ізольованої трикімнатної квартири АДРЕСА_1 (на даний час АДРЕСА_1). Вказану квартиру ОСОБА_2 отримав згідно ордеру №878, виданого 04.05.1979 року виконавчим комітетом Комінтернівської районної ради депутатів трудящих міста Харкова на сім'ю з 4 чоловік - ОСОБА_2, його дружинину - ОСОБА_8, його сина - ОСОБА_3, та його доньку - ОСОБА_6, які були зареєстровані за зазначеною адресою з моменту вселення. ІНФОРМАЦІЯ_5 померла ОСОБА_8. Один із позивачів - ОСОБА_3 одружився та за зазначеною адресою зареєстрував свою дружину - ОСОБА_5 та сина - ОСОБА_4 (позивачів по справі). Відповідач по справі ОСОБА_6 вийшла заміж та змінила прізвище на «ОСОБА_6». Від шлюбу має сина - ОСОБА_7, 1995 р.н. (відповідач по справі), якого також було зареєстровано в даній квартирі з моменту народження. Дана квартира не приватизована. На даний час відповідачі по справі не проживають в квартирі АДРЕСА_1, не несуть обов'язків щодо утримання житла, не здійснюють поточний ремонт в квартирі, не сплачують за комунальні послуги та не бажають добровільно виписуватися, в зв'язку з чим позивачі змушені звернутися до суду з зазначеним позовом.

Позивачі - ОСОБА_2 та ОСОБА_4 в судове засідання не з'явилися, через канцелярію суду надали заяви про слухання справи за їх відсутності, позов підтримують в повному обсязі та просять його задовольнити.

У судовому засіданні позивачі по справі - ОСОБА_3 та ОСОБА_5 позовні вимоги підтримали у повному обсязі, надали суду пояснення аналогічні викладеним вище, проти ухвалення заочного рішення не заперечували.

Представник позивачів - адвокат Попова М.М., яка діє на підставі договорів про надання юридичної допомоги, позовні вимоги підтримали у повному обсязі та просила суд їх задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала.

Відповідачі - ОСОБА_6 та ОСОБА_7 в судове засідання не з'явилися, про час та дату розгляду справи сповіщалися заздалегідь та належним чином, шляхом направлення судових повісток рекомендованою кореспонденцію на адресу місця реєстрації відповідачів, які повернулись на адресу суду з відміткою поштової установи: "за закінченням терміну зберігання".

Відповідно до ч.2 ст. 77 ЦПК України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явились в судове засідання без поважних причин.

У відповідності до приписів ч. 5 ст. 74 ЦПК України судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур'єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. У разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

Таким чином, суд вважає, що відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин, причину неявки суду не повідомив, про час і місце судового засідання був повідомлений належним чином.

Відповідно до ч. 4 ст. 169 ЦПК України зі змінами, внесеними Законом України "Про судоустрій та статус суддів " від 07 липня 2010 року № 2453-VI, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Представник Департаменту реєстрації Харківської міської ради - Гончаренко В.В., що діє на підставі довіреності, у судове засідання не з'явився, через канцелярію суду надав клопотання, яким просив справу розглядати за відсутності представника Департаменту реєстрації Харківської міської ради.

Відповідно до ст. 224 ЦПК України, на підставі наявних у справі доказів, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення, з урахуванням того, що представник позивача не заперечувала проти такого вирішення справи.

Суд, вислухавши пояснення позивачів, представника позивачів, свідків, дослідивши матеріали справи, вважає можливим ухвалити рішення про задоволення позову, з наступних підстав:

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Даний принцип полягає у змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Стороні зобов'язані визначити коло фактів, на які вони можуть посилатися як на підставу своїх вимог і заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення, як того вимагають положення ст. 60 ЦПК України, за якими доказуванню підлягають обставиш які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, яг беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. ст. 11, 27, 60 ЦПК України, суд розглядає справу в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, особа яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, зобов`язана надати усі наявні у неї докази та довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких виникає спір.

З матеріалів справи вбачається, що один з позивачів - ОСОБА_2 є наймачем ізольованої трикімнатної квартири АДРЕСА_1 (на даний час АДРЕСА_1) на підставі ордеру №878, виданого 04.05.1979 року виконавчим комітетом Комінтернівської районної ради депутатів трудящих міста Харкова на сім'ю з 4 чоловік - ОСОБА_2, його дружинину - ОСОБА_8, його сина - ОСОБА_3, та його доньку - ОСОБА_6, які були зареєстровані за зазначеною адресою з моменту вселення (а.с.5).

ІНФОРМАЦІЯ_5 померла ОСОБА_8 що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1, виданого 18.12.2015 року виконавчим комітетом Високопільської сільської ради Валківського району Харківської області Україна, актовий запис №28 (а.с.17).

Згідно довідки з місця проживання про склад сім'ї та прописку № 2947 від 14 вересня 2016 року, яка була надана позивачами 11.10.2016 року, у квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_5 та ОСОБА_4 (а.с. 48).

Факт не проживання відповідачів за місцем реєстрації підтверджується також поясненнями свідків ОСОБА_12 та ОСОБА_13

Так, свідок ОСОБА_12, попереджений про кримінальну відповідальність, пояснив, що він є сусідом позивачів. Сім'ю ОСОБА_3 знає більше п'ятнадцяти років, буває у них в гостях. Свідок зазначив, що ОСОБА_6 та ОСОБА_7 не мешкають в квартирі АДРЕСА_1 протягом останніх десяти років, їхніх речей в квартирі не має.

Свідок ОСОБА_13, попереджена про кримінальну відповідальність, пояснила, що вона є старостою будинку, являється сусідкою позивача та мешкає за адресою: АДРЕСА_2. Сім'ю ОСОБА_3 знає більше двадцяти років, часто буває у них в гостях. Свідок зазначила, що ОСОБА_6 та ОСОБА_7 не мешкають в квартирі АДРЕСА_1 протягом останніх десяти років, їхніх речей в квартирі не має.

Як вбачається зі ст. 64 ЖК України, члени сім'ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов'язки, що випливають з найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім'ї несуть слід рану з наймачем майнову відповідальність за зобов'язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки

Згідно ст. 71 ЖК України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.

Якщо наймач або члени його сім'ї були відсутні з поважних причин понад шість місяців, цей строк за заявою відсутнього може бути продовжено наймодавцем, а в разі спору судом.

Відповідно до вимог ст. 405 ч.2 ЦК України, член сім'ї власника житла втрачає право користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік.

Відповідачами не надано суду даних на підтвердження поважності причин не використання права користування житловим приміщенням в спірній квартирі, а також даних про звернення відповідачів із заявою про подовження строку зберігання за ним жилого приміщення.

Згідно ст. 72 ЖК України визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, проводиться у судовому порядку.

Відповідно до ст. 150 ЖК України - громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку, квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів своїх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на власний розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди).

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» - зняття з реєстрації місця проживання здійснюється протягом семи днів на підставі заяви особи, запиту органу реєстрації за новим місцем проживання особи, остаточного рішення суду (про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, визнання особи безвісно відсутньою або померлою), свідоцтва про смерть.

Існування домовленості між сторонами про право користування житловим приміщенням не встановлено.

Таким чином, зібрані у справі докази та їх належна оцінка, вказують на наявність підстав для задоволення позову.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.316, 317, 319, 321, 322, 386 ЦК України, ст.ст. 10,11, 79, 88, 209, 212, 214, 215, 218 ЦПК України,суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 до ОСОБА_6, ОСОБА_7, треті особи: Управління ведення реєстру територіальної громади Департаменту реєстрації Харківської міської ради про визнання втративши права користування жилим приміщенням та зняття з реєстрації - задовольнити.

Визнати ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_3, та ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_4, такими, що втратили право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 та зняти їх з реєстраційного обліку.

Відповідачем, який не приймав участі у розгляді справи, протягом десяти днів з дня отримання копії заочного рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення, відповідно до вимог ст. 229 ЦПК України.

Заочне рішення може бути оскаржене іншими особами, шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до апеляційного суду Харківської області через Фрунзенський районний суд м. Харкова протягом десяти днів з дня його проголошення, а особами , які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення , протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання заяви про перегляд заочного рішення відповідачем, який не приймав участі у розгляді справи, якщо заяву про перегляд заочного рішення не було подано, після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Головуючий суддя: