Справа № 500/307/17
Провадження № 2/500/1459/17
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

28 березня 2017 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області у складі:

головуючого - судді:ОСОБА_1

при секретарі: Івановій Ю.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Ізмаїлі цивільну справу запозовом ОСОБА_2 до Державного навчального закладу «Ізмаїльський центр професійно-технічної освіти» в особі директора ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - відділ освіти Ізмаїльської міської ради, про стягнення заборгованості із додаткової заробітної плати,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до Державного навчального закладу «Ізмаїльський центр професійно-технічної освіти» в особі директора ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - відділ освіти Ізмаїльської міської ради, про стягнення заборгованості із додаткової заробітної плати.

Сторони, а також третя особа, будучи своєчасно та належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи, у судові засідання, призначені на «14» годину «00» хвилин 13.03.2017 року та «10» годину «00» хвилин 28.03.2017 року, не зявилися, причини неявки не повідомили.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Згідно ст.1 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 3 ст.27 ЦПК передбачено, що особи, які беруть участь у справі, зобовязані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обовязки.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод проголошує, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обовязків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе обовязки гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в ній, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У своєму рішенні від 15.07.2002 року у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

У рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

З аналізу практики ЄСПЛ вбачається, що питання про порушення ст.17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

За змістом ч.2 ст.77 ЦПК України сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не зявилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно з ч.3 ст.169 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду.

Із даною нормою кореспондуються положення ч.3 ч.1 ст.207 ЦПК України, відповідно до яких суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Отже, обставини неявки у судові засідання позивача, якому було відомо про провадження у справі, дають підстави стверджувати про неналежне здійснення своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обовязків, що виразилися у відсутності інтересу до поданої до суду заяви, що призвело до затягування судового розгляду даної справи, яка тривалий час не може бути вирішена по суті предявленого позову.

Приймаючи до уваги викладене, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без розгляду, що не перешкоджає позивачу повторно звернутись з аналогічними позовними вимогами до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Керуючись ч.3 ст.169, п.3 ч.1 ст.207, ст.ст.208, 210 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до Державного навчального закладу «Ізмаїльський центр професійно-технічної освіти» в особі директора ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - відділ освіти Ізмаїльської міської ради, про стягнення заборгованості із додаткової заробітної плати, - залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу положення ч.2 ст.207 ЦПК України, згідно яких після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, він має право звернутися до суду повторно.

Копію ухвали надіслати для відома сторонам.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Одеської області через Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області протягом пяти днів з дня отримання її копії.

Суддя: ОСОБА_1