overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
пр. № 2-во/759/9/17
ун. № 759/995/16-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 січня 2017 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва

у складі: головуючого судді Ул'яновської О.В.,

секретаря Чернишук К.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 про виправлення описки по цивільній справі за позовними вимогами ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа: Служба у справах дітей Святошинської районної у м. Києві державної адміністрації про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні, визначення способу участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2016 р. заявник звернулася до суду із зазначеною заявою, просить суд виправити описку у тексті рішення Святошинського районного суду м. Києва від 01.11.2016 та викласти 4 абзац третього аркушу рішення у наступній редакції: «З урахуванням вищевикладеного, встановлених судом обставин справи, враховуючи ймовірну можливість безперешкодного перетинання кордону батька із дитиною, суд вважає, що для позивача необхідно встановити уточнений порядок участі у вихованні дитини, який пропонує встановити Святошинська районна у м. Києві державна адміністрація від 22.03.2016 за №107-1562/40, а саме: у присутності матері щонеділі з 10 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв. та щопонеділка з 13 год. 30 хв. до 15 год. 00 хв.».

Сторони у судове засідання не з'явилися, про день час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, шляхом смс-повідомлення, згідно ч. 2 ст. 219 ЦПК України не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 219 ЦПК України суд може за власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що підстав для задоволення заяви про виправлення описки відсутні, оскільки не змінює предмету спору, не виходить за межі заявлених вимог та відповідає мотивувальній частині рішення суду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 219, 293 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

У заяві ОСОБА_1 про виправлення описки по цивільній справі за позовними вимогами ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа: Служба у справах дітей Святошинської районної у м. Києві державної адміністрації про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні, визначення способу участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом 5 днів.

Якщо ухвалу було проголошено за відсутності особи, яка бере участь у справі, то строк подання апеляційної скарги обчислюється з дня отримання нею копії ухвали.

Суддя:
Справа № 2/760/7040/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2017 р. суддя Солом'янського районного суду м. Києва Кушнір С.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Державного казначейства України про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою, в якій просив визнати незаконною примусову евакуацію на штрафмайданчик його автомобіля, яку здійснили посадові особи ІПП УПП у м. Києві лейтенант поліції Гавенко І.В., ІПП УПП у м. Києві рядовий поліції Задорожній В.Є. на підставі складеного ними протоколу АП2 №471631 за ч.1 ст. 130 КУпАП, чим завдали позивачу матеріальних збітків у сумі 1426 грн.

Також просив повернути йому з Державного чи іншого, визначеного законом бюджету кошти у сумі 1426 грн., які він сплатив за послуги евакуатора та зберігання автомобіля на штрафмайданчику (разом з послугами банку).

Ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 18.12.2016 р. позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для виправлення недоліків, який не може перевищувати 5 днів з дня отримання позивачем ухвали, шляхом подачі позовної заяви в новій редакції з урахуванням вимог, викладених в ухвалі.

26.01.2017 р. позивачем ОСОБА_1 подано позовну заяву в новій редакції, в якій позивач просить визнати незаконною примусову евакуацію на штрафмайданчик його автомобіля BMV 5251, номерний знак НОМЕР_1, яку здійснили посадові особи ІПП УПП у м. Києві лейтенант поліції Гавенко І.В. та Задорожній В.Є. на підставі складеного ними протоколу АП2 №471631 за ч.1 ст. 130 КУпАП, який визнаний судом незаконним та стягнути з відповідача Державного казначейства України відшкодуванн матеріальної шкоди у розмірі 1626 грн., моральної шкоди в розмірі 1000 грн. за рахунок Державного бюджету України.

Згідно ч. 2 ст. 109 ЦПК України позови до юридичних осіб пред'являються в суд за їхнім місцезнаходженням.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, місцезнаходження юридичної особи - Державного казначейства України: м. Київ, вул. Бастіонна, 6, що відноситься до території Печерського району м. Києва.

Згідно ст. 115 ЦПК України, якщо суддя, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановить, що справа не підсудна цьому суду, заява повертається позивачеві для подання до належного суду, про що постановляється ухвала. Ухвала суду разом із заявою та всіма додатками до неї надсилаються позивачеві.

Враховуючи викладене та зважаючи на те, що місце місцезнаходження відповідача не відноситься до території Солом'янського району м. Києва, позовну заяву необхідно повернути позивачу для подачі до належного суду за підсудністю.

Керуючись ст. ст. 109, 115, 293, 294 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державного казначейства України про відшкодування матеріальної та моральної шкоди - повернути позивачу для направлення до належного суду за підсудністю.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду м.Києва, шляхом подання через Солом'янський районний суд м.Києва протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: С.І. Кушнір
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 січня 2017 року Солом'янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Кушнір С.І.

при секретарі - Беро В.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулася з позовом до відповідача про розірвання шлюбу, мотивуючи свої вимоги тим, що сімейне життя з відповідачем не склалося у зв'язку з несумісністю їх характерів та різних поглядів на сімейне життя, з травня 2016 року вони з відповідачем проживають окремо. Сумісного господарства тривалий час не ведуть, шлюбні відносини не підтримують. Від шлюбу мають доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

В судове засідання позивачка не з'явилась, у позовній заяві просила розглядати справу у її відсутність.

Відповідач в судове засідання не з'явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність, проти розірвання шлюбу не заперечував.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає позов таким, що підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Згідно з ч. 2 ст. 112 Сімейного Кодексу України шлюб розривається, якщо судом буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, їхніх дітей, що мають істотне значення.

Судом встановлено, що 24.10.2007 р. ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстрували шлюб у Відділі реєстрації актів цивільного стану Солом'янського районного управління юстиції у м. Києві, про що зроблено відповідний актовий запис за № 2207, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, серії НОМЕР_1

Від шлюбу мають доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Сторони тривалий час не підтримують шлюбних відносин, спільного господарства не ведуть.

Фактичні обставини щодо взаємин подружжя свідчать, що розлад між подружжям має не тимчасовий характер, подальше їх спільне проживання у шлюбі та його збереження є неможливим, оскільки взаємопорозуміння та почуття любові між сторонами втрачено.

Таким чином, виходячи з вищенаведеного, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, шлюб носить формальний характер і підлягає розірванню.

Керуючись ст.ст.110, 112, 113 СК України, ст.ст. 3-4, 10-11, 57-61, 88, 174, 209, 212-215, 218 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 24.10.2007 р. у Відділі реєстрації актів цивільного стану Солом'янського районного управління юстиції у м. Києві (актовий запис за № 2207) розірвати.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: С.І. Кушнір
печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

07 лютого 2017 року суддя Печерського районного суду м. Києва Писанець В.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ДП «Нафком-Агро» про стягнення заборгованості з орендної плати за оренду земельної ділянки, -

В С Т А Н О В И В :

До Печерського районного суду м. Києва надійшла вказана позовна заява.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач просить суд стягнути з ДП «Нафком-Агро» на її користь заборгованість з орендної плати земельних ділянок, які знаходяться на території Яблунівської сільської ради, Прилуцького району, Чернігівської області.

Тобто, у позові вбачається спір з приводу нерухомого майна.

Постановою пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 3 від 01.03.2013 дано роз'яснення питань застосування загальними судами законодавства при визначенні підсудності цивільних справ.

У разі конкуренції правил підсудності (наприклад, при об'єднанні позовів, на один з яких поширюється дія правила про виключну підсудність) мають застосовуватися правила виключної підсудності. Місцезнаходження нерухомого майна має бути підтверджено документально (п. 41 Постанови пленуму ВССУ № 3 від 01.03.2013).

За правилами ч. 1 ст. 114 ЦПК України позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред'являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать земельні ділянки, а також об'єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення (п. 42 вказаної Постанови).

Перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

З договорів оренди землі вбачається, що є їх предметом являються земельні ділянки, які знаходяться на території Яблунівської сільської ради, Прилуцького району, Чернігівської області, що територіально не відноситься до Печерського району м. Києва.

Відповідно до ст. 115 ЦПК України, якщо суддя, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановить, що справа не підсудна цьому суду, заява повертається позивачеві для подання до належного суду, про що постановляється ухвала. Ухвала суду разом із заявою та всіма додатками до неї надсилається позивачу.

Відповідно до положень ЦПК України, позивач може подати позовну заяву з вказаними вище вимогами за місцезнаходженням нерухомого майна.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 114, ч. 1, 115 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ДП «Нафком-Агро» про стягнення заборгованості з орендної плати за оренду земельної ділянки - повернути позивачу для подання до належного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя В.А. Писанець
02.02.2017 Справа № 756/100/17
О Б О Л О Н С Ь К И Й Р А Й О Н Н И Й С У Д М І С Т А К И Є В А
С У Д О В И Й Н А К А З
Унікальний № 756/100/17
«02» лютого 2017 року Провадження № 2-н/756/33/17
Суддя Оболонського районного суду міста Києва Шумейко О.І., розглянувши заяву публічного акціонерного товариства «Київенерго» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості по оплаті житлово-комунальних послуг з ОСОБА_1,
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.
Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі та має містити відомості, визначені ст.105 ЦПК України.
У разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання. Якщо суд за результатами розгляду заяви про скасування судового наказу прийняв ухвалу про залишення такої заяви без задоволення або змінив судовий наказ, то судовий наказ чи змінений судовий наказ набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судовий наказ чи змінений судовий наказ, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Судовий наказ набрав чинності "____" ________________ року.
Строк пред'явлення до виконання 3 (три) роки.
Судовий наказ видано "____" ________________ року.
Суддя О.І. Шумейко
08.02.2017 Справа № 756/1430/17
унікальний № 756/1430/17
провадження № 2/756/2378/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 лютого 2017 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Васалатій К.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Служба у справах дітей Оболонської районної у м. Києві державної адміністрації про надання дозволу на виїзд дитини без згоди та супроводу батька, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з позовною заявою до відповідача про надання дозволу на виїзд дитини без згоди та супроводу батька.

Виходячи з вимог ч. 1 ст. 109 ЦПК України, позови до фізичної особи пред'являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її перебування.

08.02.2017 року на адресу суду надійшла довідка на запити Оболонського районного суду м. Києва щодо зареєстрованого у встановленому порядку місця проживання ОСОБА_2, яка містить інформацію, що відповідач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1, що відповідно до адміністративно-територіального поділу м. Києва не відноситься до Оболонського району м. Києва.

Виходячи з вимог абзацу 3 ч. 3 ст. 122 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд повертає позовну заяву на підставі пункту 4 частини третьої статті 121 цього Кодексу.

Згідно п. 4 ч. 3 ст. 121 ЦПК України, заява повертається у випадках, коли справа не підсудна цьому суду.

За таких обставин позовну заяву слід повернути позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає зверненню із заявою до суду за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання відповідача або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем його перебування.

Позивач сплатила судовий збір у розмірі 640,00 грн., що підтверджується квитанцією № 11F9F2180F від 03.02.2017 року.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду у разі повернення заяви або скарги.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 109, 121, 122 ЦПК України, п. 2 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Служба у справах дітей Оболонської районної у м. Києві державної адміністрації про надання дозволу на виїзд дитини без згоди та супроводу батька - вважати не поданою та повернути позивачу.

Зобов'язати Головне управління Державної казначейської служби України в м. Києві (м. Київ, вул. Терещенківська, 11-а) повернути ОСОБА_1 640,00 грн., внесені нею 03.02.2017 року квитанцією № 11F9F2180F на р/р 0006 в УДКСУ у Оболонському районі м. Києва, МФО 820019.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на ухвалу подається до Апеляційного суду м. Києва через Оболонський районний суд м. Києва протягом 5 днів після отримання копії ухвали.

Суддя: К.А. Васалатій
Справа № 526/65/17
Провадження № 2/526/208/2017
У Х В А Л А

про залишення без руху

16 січня 2017 року суддя Гадяцького районного суду Полтавської області Горошко А.М., ознайомившись з позовною заявою ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНОГО БАНКУ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

встановив:

У січні 2017 рокуПАТ КБ «ПРИВАТБАНК»звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Із п.п. 5, 6, 7 ч. 2 ст. 119 ЦПК України вбачається, що позовна заява повинна містити, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Так, у п. 5 додатків до позовної заяви зазначено Умови та правила надання банківських послуг та Правил користування платіжною карткою.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем фактично було надано Витяг з Умов та правил надання банківських послуг, затверджених наказом від 06.03.2010 року № СП-2010-256, а Правила користування платіжною карткою відсутні, на які позивач, зокрема, посилається як на одну із підстав своїх вимог.

В даному випадку, відомості щодо документів, зазначених в додатках до позовної заяви та на які позивач як на підставу своїх вимог, відрізняється від документів, що фактично були надані до суду для розгляду справи.

Таким чином, позивачу необхідно усунути розбіжність між відомостями про документи, зазначені у додатках до позовної заяви та в позовній заяві, та документами, які фактично були надані до суду для розгляду справи.

Крім цього, у позовній заяві значиться, що складовою заборгованості є пеня та комісія у сумі 3 200 грн., про що зазначено у передостанній колонці розрахунку заборгованості, проте у розрахунку заборгованості в частині підведення підсумку ця сума значиться вже як комісія, при цьому, в позові не зазначено, за що та в якому розмірі здійснювалось її нарахування.

Відповідно ч. 1 ст. 120 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.ст. 119-121 ЦПК України, суддя, -

ухвалив:

Позовну заяву ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНОГО БАНКУ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви пять днів з дня отримання копії ухвали.

В разі неусунення до встановленого терміну недоліків, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу з усіма додатками до неї.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. М. Горошко
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-о/753/71/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" січня 2017 р. Дарницький районний суд м. Києва

суддя Парамонов М.Л., розглянувши у приміщенні суду в м. Києві заяву

ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до Дарницького районного суду м. Києва із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, згідно якої просить суд - постановити рішення, яким «визнати (підтвердити наявність) факт одержання заявником травм (забоїв) колін лівої і правої нижніх кінцівок під час виконання бойових дій 12.01.2016 року на сході України в районі населеного пункту Трьохізбенка Новоайдарського району Луганської області, що має юридичне значення для охорони прав заявника, а саме - при хірургічному втручанні, лікуванні та соціальному захисті як учасника АТО і бойових дій».

Як вбачається зі змісту заяви та доданих матеріалів, ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 в період з 25.04.2015 року по 13.02.2016 року проходив військову службу, у тому числі брав участь у бойових діях на території проведення антитерористичної операції у Луганській області; відповідно - заявникові 19.05.2016 року було видано посвідчення серії НОМЕР_1 як учаснику бойових дій.

Згідно ч.1 ст.15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Згідно ч.1 ст.234 ЦПК України в порядку окремого провадження судами розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно ч.4 ст.256 ЦК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право.

Оскільки у судовому порядку можуть бути встановлені факти, що мають юридичне значення, у разі, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення; питання щодо часу (дати) отримання травми (поранення) відноситься до компетенції відповідно лікарської комісії, згідно п.1 ч.2 ст.122 ЦПК України заява ОСОБА_2 є такою, що не підлягає розгляду судом в порядку окремого провадження; при цьому, заявник має право (за певних обставин) звернутися до суду з відповідними вимогами у позовному провадженні, з одночасним встановленням будь-яких фактів, що мають юридичне значення - з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

На підставі вищенаведеного та керуючись ст.256, п.1 ч.2 ст.122 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом п"яти днів з дня її проголошення або протягом п»яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Парамонов М.Л.