overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
27.01.17 Справа № 469/95/17 2/469/308/17
У Х В А Л А

27 січня 2017 року смт. Березанка

Суддя Березанського районного суду Миколаївської області Гапоненко Н.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Комунального підприємства "Березань" про стягнення середнього заробітку за затримку у видачі трудової книжки та заробітної плати, стягнення компенсаційних витрат та моральної шкоди,

в с т а н о в и л а :

Згідно зі ст. 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Звільнення від сплати судового збору за вимогами про стягнення компенсаційних витрат по підзвітних сумах та стягнення моральної шкоди Законом не передбачено.

У позовній заяві позивачкою заявлено клопотання про звільнення від оплати судового збору або відстрочення його оплати до постановлення судового рішення у справі у зв"язку з тяжким матеріальним станом.

Разом з тим, будь-які докази на підтвердження зазначених обставин позивачкою не надано, тому зазначене клопотання задоволенню не підлягає.

Таким чином, відповідно до ст.119 ЦПК України позивачці необхідно надати документ, що підтверджує сплату судового збору за позовними вимогами майнового характеру про стягнення компенсаційних витрат по підзвітних сумах та стягнення моральної шкоди, що складає 640 грн.

Реквізити для сплати судового збору:

Отримувач коштів УДК у Березанському районі

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37969258

Банк отримувача ГУДКCУ у Миколаївській області

Код банку отримувача (МФО) 826013

Рахунок отримувача 0047

Код класифікації доходів бюджету 22030001

Призначення платежу Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ позивача), Березанський районний суд Миколаївської області, .

Крім того, у порушення вимог ст.119 ЦПК України позивачкою не зазначено докази, які підтверджують кожну з викладених нею обставин, зокрема, щодо займаної посади, дати звільнення та розміру заробітної плати за останні місяці перед звільненням, та не викладено обставини, якими обгрунтовуються вимоги про стягнення компенсаційних витрат по підзвітних сумах.

За змістом ч.1. ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу про залишення заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 121, 208-210 ЦПК України,

п о с т а н о в и л а :

Позовну заяву залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом пяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Якщо у встановлений строк недоліки позовної заяви не будуть усунені, вважати заяву неподаною і повернути позивачу.

Суддя:
Справа № 703/4532/16-ц
У Х В А Л А

про відкриття провадження у справі

27 березня 2017 року суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Васильківська Т.В. , розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, інтереси якої по довіреності представляє ОСОБА_2, які діють в інтересах ОСОБА_3 до ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про повернення незаконно отриманої пенсії,-

В С Т А Н О В И В:

19 грудня 2016 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в якій просила повернути ОСОБА_3 від осіб, які її незаконно утримують, повернути незаконно утримане майно та пенсію.

3 січня 2017 року ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про відкликання позовних вимог щодо зобовязання повернення підопічної та іншого майна та про збільшення позовних вимог щодо стягнення незаконно отриманого пенсійного забезпечення.

4 січня 2017 року ухвалою судді позовна заява була повернута позивачу.

20 лютого 2017 року ухвалою колегії суддів Апеляційного суду Черкаської області апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково, ухвалу Смілянського міськрайонного суду від 4 січня 2017 року скасовано, а справу направлено до суду для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до довідок УДМС України у Черкаській області, які надійшли до суду 14 березня 2017 року ОСОБА_4 за адресою вказаною у позові не зареєстрована, ОСОБА_5 зареєстрована за адресою вказаною у позові.

Позовна заява подана з додержанням вимог статей 119-120 ЦПК України.

Згідно п. 7 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються громадяни, які у випадках, передбачених законодавством, звернулись із заявами до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб.

Як вбачається з матеріалів справи позивач є опікуном ОСОБА_3, та звернулась до суду за захистом її прав та інтересів, оскільки остання визнання судом недієздатною.

Таким чином відповідно до ч. 1 ст. 39 ЦКП України ОСОБА_1 діє як опікун недієздатної особи та звертається з позовом в її інтересах, отже на підставі п. 7 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» її звільнено від сплати судового збору.

Керуючись ст.ст.11, 39, 122 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в справі за позовом ОСОБА_1, інтереси якої по довіреності представляє ОСОБА_2, які діють в інтересах ОСОБА_3 до ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про повернення незаконно отриманої пенсії та призначити справу до судового розгляду на 09 год. 00 хв. 20 квітня 2017 року в Смілянському міськрайонному суді Черкаської області, що за адресою м. Сміла, вул. П. Орлика, 15.

Копію ухвали направити сторонам у справі, а відповідачам і копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів та запропонувати їм до початку розгляду справи подати письмові заперечення проти позову з посиланням на докази, якими вони обґрунтовуються.

В судове засідання викликати сторони.

Ухвала може бути оскаржена лише щодо недотримання правил підсудності у встановлений законом строк і порядок, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.В.Васильківська
Справа № 703/4329/16-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2017 року Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого-судді Калашника В.П.

з участю секретаря Холодняк Л.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Сміла цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

установив:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з 16 листопада 1985 року по 20 січня 2009 року перебували в зареєстрованому шлюбі. Під час шлюбу вони побудували будинок № 35 по вул. Комарова в м. Смілі. Посилаючись на те, що будинок є спільною власністю подружжя, ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом про визнання права власності на 1/2 частину цього будинку.

Сторони в судове засідання не зявилися, в направлених до суду заявах просили розглянути справу без їх участі та визнати мирову угоду.

Оскільки умови мирової угоди не суперечать закону і не порушують прав, свобод та інтересів інших осіб, суд, керуючись ст. 31, 175, 205, 206, 209-210 ЦПК України,

ухвалив:

Визнати мирову угоду, укладену між ОСОБА_1 і ОСОБА_2, згідно якої:

- ОСОБА_2 згоден, щоб за ОСОБА_1 було визнано право власності на все домоволодіння по вул. Комарова, 35, в м. Смілі Черкаської області. ОСОБА_2 до підписання мирової угоди отримав від ОСОБА_1 грошову компенсацію за 1/2 частину спільного домоволодіння по вул. Комарова, 35, в м. Смілі Черкаської області в розмірі 50000 грн., на що подав власноручно написані розписки;

- за ОСОБА_1 визнається право власності на домоволодіння по вул. Комарова, 35 в м. Смілі Черкаської області, загальною площею 54,6 кв.м., житловою площею 33,7 кв.м., що складається : А-1 житловий будинок, А1-1 житлова прибудова, а1 прибудова, Б гараж тимч., В сарай, п/д - погріб, Г літній душ, У убиральня, № 4, 5, 6 огорожа, № 7 вигрібна яма, К колодязь, 1/2 част. тротуару;

- ОСОБА_2 виписався з домоволодіння № 35 по вул. Комарова в м. Смілі Черкаської області в листопада 2016 року;

- ОСОБА_1 матеріальних претензій до ОСОБА_2 не має. ОСОБА_2 матеріальних претензій до ОСОБА_1 не має. Строни не заперечують, що статус подружнього майна на домоволодіння № 35 по вул. Комарова в м. Смілі Черкаської області припинено;

- судові витрати сторони залишають за собою. Сторони оцінили за згодою між собою, що вартість домоволодіння № 35 по вул. Комарова в м. Смілі Черкаської області складає 100000 грн.

Провадження у справі закрити.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Черкаської області через Смілянський міськрайонний суд шляхом подачі в 5-денний строк з дня її проголошення апеляційної скарги.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження, а в разі оскарженняпісля розгляду справи апеляційним судом, якщо вона не буде скасована.

Головуючий: В. П. Калашник
Справа № 302/58/17
Номер рядка звіту 12
У Х В А Л А

про залучення до участі у справі заінтересовану особу

24.01.2017 р. смт. Міжгір'я

Суддя Міжгірського районного суду Закарпатської області Кривка В.П.,

розглянувши справу в порядку окремого провадження за заявою ПАТ "Комерційний інвестиційний банк", заінтересовані особи: Міжгірська районна рада Закарпатської області, Міжгірська державна нотаріальна контора, про визнання спадщини відумерлою,-

В С Т А Н О В И В:

20.01.2017 року представник ПАТ "Комерційний інвестиційний банк" звернувся до суду в порядку окремого провадження з заявою про визнання спадщини відумерлою. Заінтересованих осіб в заяві завник вказав Міжгірську районну раду Закарпатської області та Міжгірську держнотконтору в Закарпатській області.

Відповідно до вимог п.1 ст.1277 ЦК України заява про визнання спадщини відумерлою може також бути подана кредитором спадкодавця, а якщо до складу спадщини входять земельні ділянки сільськогосподарського призначення - власниками або користувачами суміжних земельних ділянок. У такому разі суд залучає до розгляду справи органи місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини та/або за місцезнаходженням нерухомого майна, що входить до складу спадщини.

Із змісту поданої заявником заяви вбачається, що предметом розгляду справи є нерухоме майно земельні ділянки, що знаходяться на території Келечинської сільської ради Міжгірського району Закарпатської області, які за життя належали на праві приватної власності ОСОБА_1, який помер 15.11.2015 р..

Згідно ч.2 ст. 277 ЦПК України справа про визнання спадщини відумерлою розглядається судом з обовязковим залученням до участі у справі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини та/або за місцезнаходженням нерухомого майна, що входить до складу спадщини.

Отже, з врахуванням вищенаведеного у справу слід залучити як заінтересовану особу орган місцевого самоврядування за місцезнаходженням нерухомого майна, що є предметом розгляду поданої заяви - Келечинську сільську раду Міжгірського району Закарпатської області, оскільки саме представник Келечинської с/ради може надати суду пояснення (інформацію) з приводу наявності або відсутності спадкоємців за заповітом і за законом нерухомого майна ОСОБА_1, або про спадкоємців, які не прийняли спадщину чи відмовилися від її прийняття. Окрім цього, у разі ухвалення судом рішення про визнання спадщини відумерлою, земельні ділянки, що є предметом позовних вимог будуть передані територіальній громаді - Келечинській с/раді відповідно до закону. В свою чергу відповідно до п.4 ст. 1277 ЦК України територіальна громада, яка стала власником відумерлого майна, зобов'язана задовольнити вимоги кредиторів спадкодавця, що заявлені відповідно до статті 1231 ЦК України.

Керуючись ст.ст. 277, 209-210, 293 ЦПК України, суддя,-

.

У Х В А Л И В:

Залучити до участі у справі як заінтересовану особу орган місцевого самоврядування Келечинську сільську раду Міжгірського району Закарпатської області.

Копію ухвали з заявою про визнання спадщини відумерлою та з усіма доданими до неї документами надіслати в Келечинську с/раду разом із судовою повісткою.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_2
Провадження №2-н/485/13/17
СУДОВИЙ НАКАЗ
30 січня 2017 року м.Снігурівка
Суддя Снігурівського районного суду Миколаївської області Кішковська З.А., розглянувши заяву Публічного акціонерного товариства "Миколаївобленерго" в особі менеджера філії Снігурівського району Східного округу Забаровського В.М. про видачу судового наказу про стягнення заборгованості платежів за спожиту електроенергію з ОСОБА_2,
За договором про користування електричною енергією №473 від 25 вересня 2012 року, укладеним з ПАТ "Миколаївобленерго", ОСОБА_2 за адресою проживання АДРЕСА_1, є споживачем житлово-комунальних послуг. Зобов"язання, згідно п.12 вказаного договору, про оплату спожитої електроенергії до 10 числа кожного місяця, що слідує за звітним, не виконала. Заборгованість платежів станом на 27 січня 2017 року рівна 843грн.69коп. і підтверджується розрахунками спожитої, неоплаченої електроенергії в записах особового рахунку №43101620.
Згідно 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов"язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов"язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її виконання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Зобов"язання є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов"язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов"язку. Зобов"язання виникають у тому числі і з договору - ст.ст.509,11 ЦК України.
У відповідності до ст.526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
В силу ч.2 ст.625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу.
З поданої заяви спір про право не вбачається. Розмір заборгованості платежів за спожиту електроенергію підтверджено випискою з особового рахунку споживача.
Керуючись ст.ст.96,102,103,104 ЦПК України, ст.ст.526,625 ЦК України,
Копію судового наказу направити ОСОБА_2.
Боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.
Суддя
Справа № 761/8998/17
Провадження № 2/761/4246/2017
У Х В А Л А

Іменем України

20 березня 2017 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Притула Н.Г., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Третя Київська нотаріальна контора м. Києва про усунення від спадкування, -

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшла вказана позовна заява.

Під час вивчення матеріалів позовної заяви було встановлено, що остання подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України.

Згідно ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до наданих роз'яснень у п. 26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014р. «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Стороною позивача до матеріалів позову додано оригінал квитанції про сплату судового збору на суму 551, 21 грн. та копію квитанції про сплату судового збору у розмірі 90,00 грн., а тому враховуючи вищевикладене, суд вважає останній доказ сплати судового збору неналежним.

Крім того, у відповідності до положень ч.2 ст.9 Закону України «Про судовий збір», судом було встановлено, що судовий збір в розмірі 551,21 грн. та 90,00 грн. не було зараховано до спеціального фонду Державного бюджету України.

За таких обставин позов слід залишити без руху, надавши позивачу можливість надати належну квитанцію про сплату судового збору та докази зарахування судового збору до державного бюджету.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.119, 120, 121 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Третя Київська нотаріальна контора м. Києва про усунення від спадкування залишити без руху, надавши позивачу строк в п'ять днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків, роз'яснивши, що в разі невиконання ухвали позовна заява буде вважатися неподаною та повернута їй.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Н.Г.Притула
У Х В А Л А

Іменем України

30 березня 2017 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Панченко О.М.,

при секретарі Малинці А.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в інтересах малолітнього: ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Орган опіки та піклування в особі Опікунської ради Деснянського району м. Києва про усунення перешкод у здійсненні бабою своїх прав щодо виховання онука, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3, третя особа: Орган опіки та піклування в особі Опікунської ради Деснянського району м. Києва про усунення перешкод у здійсненні бабою своїх прав щодо виховання онука, просить суд зобов'язати відповідача усунути перешкоди її спілкуванню з онуком; участі у його вихованні та визначити способи її участі у вихованні онука: систематичні побачення та можливість вільного спілкування не в присутності матері. Визначити місце й час її спілкування з дитиною за адресою: АДРЕСА_1 в один із вихідних днів тижня (суботу або неділю) щомісячно з 10:00 до 18:00 з правом спільного перебування з онуком за межами вказаного адресу.

Позивач в судове засідання не з'явилася, в матеріалах справи міститься клопотання позивача про розгляд справи у її відсутність.

Представник відповідача в судовому засіданні просив суд визнати явку позивача до суду обов'язковою, з метою з'ясування ряду питань, які стосуються суті позову.

Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, причини неявки суду не відомі, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся судом належним чином.

Суд, вислухавши думку представника відповідача, дослідивши матеріали справи, з урахуванням того, що для повного та всебічного з'ясування обставин справи, вважає необхідним визнати явку позивача в судове засідання обов'язковою.

Згідно з ст. 169 ч. 1 п. 4 ЦПК України, якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала клопотання про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення, суд відкладає розгляд справи.

Так, позивач направила поштовою кореспонденцією на адресу суду клопотання про розгляд справи за її відсутності за наявними в матеріалах справи доказами.

В той же час, без пояснень в судовому засіданні позивача та відсутності можливості поставити останній запитання, на чому наполягає представник відповідача, суд позбавлений можливості надати оцінку обставинам справи.

Таким чином, суд відкладає розгляд справи, визнавши явку позивача в судове засідання обов'язковою.

Керуючись ст.ст.168,169 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Визнати обов'язковою явку позивача ОСОБА_1 в цивільній справі №754/11098/16-ц, - в судове засідання, яке відбудеться 10 травня 2017 року о 14 год. 45 хв. та в подальші судові засідання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:
Справа № 752/33/17
Провадження № 2/752/2385/17
У Х В А Л А

31.03.2017 року Голосіївський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Колдіної О.О.,

з участю секретаря - Овдій А.В.,

розглянувши заяву представника позивача про забезпечення доказів у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічне акціонерне товариство «ОТП Банк», третя особа без самостійних вимог: ОСОБА_2 про визнання поруки припиненою,

в с т а н о в и в :

в провадженні Голосіївського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ПАТ «ОТП Банк», третя особа без самостійних вимог: ОСОБА_2 про визнання поруки за договором поруки № SR-Е00/021/2007 від 17.04.2007 р. припиненою.

Представником позивача в судовому засіданні заявлено клопотання про витребування доказів в ПАТ «ОТП Банк», а саме додаткових договорів до Кредитного договору, укладеного з ОСОБА_2

Вислухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява про витребування доказів не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 133 ЦПК України особи, які беруть участь у справі і вважають, що подання потрібних доказів є неможливим або у них є складнощі в поданні цих доказів, мають право заявити клопотання про забезпечення цих доказів.

Згідно ч. 2 ст. 133 ЦПК України способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням.

В силу ст.57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Сторона має право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

При вирішенні питання щодо забезпечення доказів у справі суд враховує положення ст.ст.133,134 ЦПК України, відповідно до якої сторона, яка подає зазначену заяву повина подати суду докази про те, що у неї існують складнощі в поданні пенвинх доказів і їх подання є неможливим.

В порушення зазначених норм представник позивача до заяви про забезпечення доказів не надав доказів на підтвердження факту звернення до Банку з заявою про отримання документів, а також на підтвердження існування складнощів в отриманні доказів.

Представник позивача фактично покладає обов»язок по збиранню доказів на суд, що суперечить принципу диспозитивності цивільного процесу та безсторонності суду.

Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав, визначених законом для витребування запитуваних доказів.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.57, 58, 133, 137 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

заяву представника позивача про забезпечення доказів у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічне акціонерне товариство «ОТП Банк», третя особа без самостійних вимог: ОСОБА_2 про визнання поруки припиненою залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали, а ухвалу яку було постановлено без участі особи, яка її оскаржує протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду м. Києва через Голосіївський районний суд м. Києва.

Суддя