Провадження №2/760/1596/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 лютого 2017 року Солом'янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Усатової І.А.,

при секретарі - Здорик Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Буржинська Дарина Василівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини -

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулася до суду із вказаним позовом, в якому просила визначити для ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька її ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_2), який помер ІНФОРМАЦІЯ_3.

Обґрунтовуючи свій позов, ОСОБА_1 посилається на те, що 13.10.2016 вона звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Буржинської Дарини Василівни із заявою про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті її батька - ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3.

Зазначено, що 13.10.2016 вона отримала лист від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Буржинської Дарини Василівни за вих. № 129/01-16 від 13.10.2016 з роз'ясненням щодо неможливості прийняття заяви про прийняття спадщини та відкриття спадкової справи, у зв'язку з пропущенням строку. Одночасно зі змісту листа нотаріуса вбачалося, що для вирішення питання про надання додаткового строку для прийняття спадщини ОСОБА_1 може звернутися до суду.

Позивач пояснила, що її родинні відносини з померлим батьком підтверджуються свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 16.04.1966, згідно якого її батьком вказаний ОСОБА_3, а матір'ю - ОСОБА_4.

Зазначено, що після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на належне йому на час смерті майно: 1/4 частки (12, 43 кв. м.) квартири за адресою: 03087, АДРЕСА_1. Вказана квартира на праві спільної часткової власності належала ОСОБА_3, матері позивачки - ОСОБА_4 та належить позивачці та її доньці - ОСОБА_5, що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 09.02.1998. Окрім зазначеної квартири за адресою: 03087, АДРЕСА_1, за часу життя батьків позивачки - ОСОБА_3 та ОСОБА_4, позивачці на праві власності також належала квартира за адресою: 03186, АДРЕСА_2.

Позивачка вказала, що з 2000 року і по день смерті її батьки і вона для проживання використовували квартиру за адресою: 03186, АДРЕСА_2, хоча зареєстрованим на відповідній житловій площі значився лише її батько, в той час як вона з матір'ю та донькою були зареєстровані в квартирі по АДРЕСА_1. Відмінність місць реєстрації була зумовлена послідовністю набуття у власність квартир, так, зокрема, першочергово батьки приватизували квартиру на Єреванській, де й зареєстровані були позивачка, її донька та мати, вже потім позивачкою була набута у власність квартира на Авіаконструктора Антонова, де зареєструвався батько.

Зазначено, що народження онуків: онука, ІНФОРМАЦІЯ_4, ОСОБА_7, що підтверджується свідоцтвом про народження Серія НОМЕР_3 від 06.04.2013, та онуки, ІНФОРМАЦІЯ_5, ОСОБА_8, що підтверджується свідоцтвом про народження Серія НОМЕР_4 від 26.04.2014, і різке погіршення стану здоров'я матері позивачки після смерті батька відволікло її від оформлення прийняття спадщини.

Позивачка посилається на те, що вона є єдиною спадкоємицею першої черги за законом, як єдина рідна донька спадкодавця, оскільки станом на дату звернення до суду із відповідною позовною заявою мати позивачки - ОСОБА_4 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_5 від 16.10.2016.

У зв'язку з вищезазначеним позивачка звернулася до суду із вказаним позовом та просила суд його задовольнити.

У судове засідання позивач не з'явився, представник позивача подав до суду заяву, у якій просить розглядати справу у його відсутність, позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

Відповідач у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, від представника відповідача надійшло до суду пояснення, у якому він просив прийняти рішення згідно чинного законодавства та слухати справу у його відсутність.

Третя особа в судове засідання не з'явилася, від неї надійшла заява про розгляд справи у її відсутність.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст.1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Відділом реєстрації смерті у м. Києві серії НОМЕР_6 (а.с. 4).

Померлому ОСОБА_3 на день смерті належала ? частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 на підставі Свідоцтва про право власності на житло, виданого Відділом приватизації державного житла Залізничного району м. Києва від 09.02.1998 (а.с. 10).

Встановлено, що позивач ОСОБА_1 є дочкою померлого, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_7 від 16.04.1966 (а.с. 7).

Як вбачається з відповіді приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Буржинської Д.В. №129/01-16 від 13.10.2016 на звернення позивача ОСОБА_1 щодо прийняття спадщини та відкриття спадкової справи після померлого ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_1 пропущений строк для прийняття спадщини у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, заявнику запропоновано звернутися для вирішення питання спадкування до суду (а.с. 5).

Відтак встановленно, що у передбачений законом строк позивач не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Оцінюючи обґрунтованість заявлених підстав для визнання причин пропуску позивачем строку звернення із заявою про прийняття спадщини, суд враховує наступне.

Позивачем на підтвердження поважності пропуску встановленого законом шестимісячного строку було пояснено, що саме, на той період, унеможливило оформити спадщину вчасно, а саме: народження онуків: онука, ІНФОРМАЦІЯ_4, ОСОБА_7, що підтверджується свідоцтвом про народження Серія НОМЕР_3 від 06.04.2013 (а.с. 25), та онуки, ІНФОРМАЦІЯ_5, ОСОБА_8, що підтверджується свідоцтвом про народження Серія НОМЕР_4 від 26.04.2014 (а.с. 26).

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд дослідивши поважність причини строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Виходячи з наведеного, суд вважає за можливе визнати поважною причину пропуску позивачем терміну для прийняття спадщини та визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

За таких обставин позов підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст.15, 16, 328, 1216, 1217, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 3, 10, 31-32, 57-60, 215, 218, 223 ЦПК України,-

В И Р І Ш И В :

Позов - задовольнити.

Встановити додатковий строк ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька - ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_2), який помер ІНФОРМАЦІЯ_3, терміном на два місяці з дати набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції.

Суддя: