справа № 732/801/17
провадження № 2/732/361/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 вересня 2017 року місто Городня

Городнянський районний суд Чернігівської області у складі :

головуючого судді Березовського О.Д.,

секретаря Марченко Т.А.,

за участі представника позивача ОСОБА_1, представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Городня цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 та ОСОБА_5 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Городнянська районна державна нотаріальна контора Чернігівської області, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1, діючи на підставі відповідної довіреності від 13.04.2017 року та в інтересах позивача ОСОБА_4, звернувся в суд з позовом до Городнянської міської ради Чернігівської області та просить визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті його батька ОСОБА_6, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Городня Чернігівської області, терміном на три місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили.

З позовної заяви виходить, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 50 років помер ОСОБА_6. Після смерті останнього відкрилась спадщина на житловий будинок з господарськими будівлями в АДРЕСА_1. За життя померлим ОСОБА_6 заповіту складено не було, а тому син померлого - ОСОБА_4 належить до спадкоємців першої черги і є єдиним спадкоємцем за законом. Для отримання спадщини ОСОБА_4 не зміг у встановлений строк звернутись із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини з наступних причин. Після народження сина ОСОБА_6 скоїв злочин і потрапив у місця позбавлення волі, де перебував три з половиною роки. В цей період часу його дружина - ОСОБА_7 22.10.1997 року зареєструвала розірвання шлюбу. В подальшому ОСОБА_6 жив окремо, за скоєння злочинів ще потрапляв в місця позбавлення волі, аліменти на утримання сина не виплачував, з колишньою дружиною будь-яких стосунків не підтримував. Сину інколи телефонував, але це було рідко. На день смерті батька, в період з 01.09.2013 року по 11.01.2017 року, ОСОБА_4 навчався в Щорському вищому професійно-технічному училищі лісового господарства та протягом навчання проживав в гуртожитку. Про смерть батька дізнався вже після спливу законодавчо встановленого строку для прийняття спадщини від співмешканки покійного.

У зв'язку з виявленими обставинами ОСОБА_4 вирішив звернутись до нотаріуса та оформити спадщину. Проте, у прийнятті заяви йому було відмовлено в зв'язку з пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини ( шість місяців ). При цьому йому було роз'яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено судом.

Враховуючи, що причиною не звернення з заявою про прийняття спадщини до нотаріуса у законодавчо встановлений строк була не інформованість спадкоємця про склад спадщини та дату її відкриття, з огляду на положення ст. 1272 ЦК України, є всі підстави для визнання причини пропуску строку для прийняття спадщини поважною.

Ухвалою судді від 12 червня 2017 року відкрито провадження у зазначеній справі.

Ухвалою суду від 27 червня 2017 року замінено первісного відповідача - Городнянську міську раду Чернігівської області та залучено до участі в розгляді справи в якості належних відповідачів - ОСОБА_2 та ОСОБА_5, які є спадкоємцями, що прийняли спадщину після смерті спадкодавця ОСОБА_6.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 у повному обсязі підтримав заявлені ним в інтересах позивача позовні вимоги та просив суд їх задовольнити. Підтвердив викладені в позовній заяві обставини щодо обґрунтування поважності причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вказав, що смерть ОСОБА_6, припала на період навчання позивача в Щорському вищому професійно-технічному училищі лісового господарства. Підтверджує, що позивач був зареєстрований в с. Андріївка Городнянського району Чернігівської області, але додому приїздив лише на канікули, проживав у гуртожитку в м. Щорс, потім одружився і в 2016 році у позивача народився син. Жінка, з якою жив батько позивача, не хотіла, щоб той спілкувався з сином, а тому батько телефонував позивачу лише інколи. Зазвичай батько надсилав виклик, а вже потім позивач йому телефонував. Про смерть батька позивач дізнався від ОСОБА_5 лише в 2017 році, коли зі слів останньої у неї виникли суперечки з донькою померлого - ОСОБА_2 з приводу спадкового майна. Про сестру позивач мабуть знав, але як сталось, що вони не підтримували стосунки одне з одним він не знає. Звертає увагу на те, що ні ОСОБА_2, ні ОСОБА_5 при поданні нотаріусу заяв про прийняття спадщини померлого ОСОБА_6 не вказали про наявність у спадкодавця ще одного спадкоємця за законом, а саме його рідного сина. Погоджується з тим, що батько близько півтора року не дзвонив сину і той не цікавився, що з ним сталось. Вказує на те, що саме незнання про факт смерті батька стало причиною пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини. Ці обставини не залежали від позивача та неможливо подати заяву про прийняття спадщини не знаючи про смерть батька.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з'явилась, про дату, час та місце судового розгляду справи остання була повідомлена належним чином, натомість в судове засідання з'явився представник відповідача ОСОБА_3, який на підтвердження повноважень щодо представлення в суді інтересів відповідача надав нотаріально посвідчену довіреність від 21.06.2017 року ( а.с. 24 ).

Представник відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 в судовому засіданні пред'явлений позов не визнав у повному обсязі та заперечував з приводу його задоволення з підстав, викладених ним в наданих до суду письмових запереченнях на позов від 14.08.2017 року ( а.с. 52-54 ). Посилаючись на ст. 1272 ЦК України, правові висновки, викладені у постановах Верховного Суду України від 26.09.2012 року ( справа № 6-85цс12 ) та від 04.11.2015 року ( справа № 6-1486цс15 ), постанову Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вважає, що причина пропуску строку для прийняття спадщини позивачем не може бути визнана поважною, оскільки саме по собі незнання про смерть спадкодавця без установлення інших об'єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини не свідчить про поважність пропуску зазначеного строку. З огляду на викладене, просить відмовити ОСОБА_4 в задоволенні позову про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини в повному обсязі. Зазначає, що ОСОБА_2 не знала про брата і дізналась про нього лише в 2017 році. З цих причин вона і не вказала про позивача як спадкоємця її померлого батька при поданні нотаріусу заяви про прийняття спадщини. Про смерть батька вона дізналась від своєї матері, яка теж живе в м. Городні. ОСОБА_2 спілкувалась з позивачем, але вони не дійшли згоди щодо спадкового майна, а тому саме такою є її позиція в даному спорі.

Відповідач ОСОБА_5 у судове засідання повторно не з'явилась, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлялась належним чином та останній направлялись рекомендованими листами судові повістки про виклик до суду за адресою її місця проживання, зареєстрованою у встановленому законом порядку. За даними Городнянської міської ради Чернігівської області відповідач ОСОБА_5 зареєстрована проживаючою по АДРЕСА_2. Згідно відмітки поштового відділення судова повістка про виклик до суду на 15.08.2017 року була повернута без вручення відповідачу у зв'язку з закінченням терміну зберігання через відсутність останньої за вказаною адресою. Натомість судова повістка про виклик до суду на 06.09.2017 року була вручена особисто ОСОБА_5 17.08.2017 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення судової повістки Про причину неявки відповідач суд не повідомила ( а.с. 44, 67-68 ).

Відповідно до положень ч. 1 ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 224 ЦПК України у разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.

Третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Городнянська районна державна нотаріальна контора Чернігівської області, про дату, час та місце судового розгляду справи була повідомлена належним чином, представник третьої особи в судове засідання не з'явився, про причини неявки представника суд не повідомлено, від третьої особи до суду не надійшло повідомлення про згоду на участь у справі. Неявка в судове засідання третьої особи від якої не надійшло повідомлення про згоду на участь у справі відповідно до положень ст.ст. 36, 169 ЦПК України не є перешкодою для розгляду справи ( а.с. 65 ).

Суд, з'ясувавши позицію сторін по суті заявлених позовних вимог, заслухавши пояснення учасників судового засідання по суті спору, дослідивши в судовому засіданні усі наявні матеріали справи, встановивши наявність обставин, якими обґрунтовуються вимоги, визначившись щодо правовідносин, зумовлених встановленими фактами, а також щодо правових норм, якими врегульовані ці правовідносини, прийшов до наступного.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Так, з дослідженого у судовому засіданні повторного свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 встановлено, що ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 50 року в м. Городня Чернігівської області, про що відділом державної реєстрації актів цивільного стану Городнянського районного управління юстиції у Чернігівській області 06.11.2015 року зроблено відповідний актовий запис за № 196 ( а.с. 9).

Відповідно до статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Таким чином, часом відкриття спадщини після смерті ОСОБА_6 є день його смерті - ІНФОРМАЦІЯ_1.

Після смерті ОСОБА_6 відкрилась спадщина за законом на все належне йому майно.

Зі свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 встановлено, що ОСОБА_4 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Андріївка Городнянського району Чернігівської області, його батьками зазначені : ОСОБА_6, ОСОБА_7 ( а.с. 8 ).

Шлюб між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 було зареєстровано 30 серпня 1995 року. В послідуючому шлюб між батьками позивача було розірвано 22 жовтня 1997 року, що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб від 19.05.2011 року № 9 та свідоцтвом про розірвання шлюбу серії НОМЕР_3 ( а.с. 10-11 ).

Отже, в судовому засіданні знайшов підтвердження той факт, що відповідно до ст. 1261 ЦК України спадкоємцем першої черги за законом щодо майна померлого ОСОБА_6 є позивач.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини ( статті 1220, 1222, 1270 ЦК України ).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини ( частина перша статті 1269 ЦК України ).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

В судовому засіданні встановлено, що в Городнянській районній державній нотаріальній конторі Чернігівської області знаходиться спадкова справа № 198/2015 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6.

З дослідженої в судовому засіданні спадкової справи № 198/2015 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 встановлено, що 09.12.2015 року з заявою про прийняття спадщини за законом звернулась донька померлого ОСОБА_2 і прийняла спадщину, яка залишилась після смерті батька. 29.04.2016 року з заявою про прийняття спадщини за законом звернулась дружина померлого ОСОБА_5 і теж прийняла спадщину, яка залишилась після смерті чоловіка ( а.с. 45-51 ).

Згідно приписів ч. 1 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Частина 2 ст. 1272 ЦК України передбачає, що за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини.

Позивач ОСОБА_4 не дійшов згоди з відповідачами, які являються спадкоємцями, які прийняли спадщину померлого ОСОБА_6, щодо подання ним, як спадкоємцем, який пропустив строк для прийняття спадщини, заяви про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо : у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

При цьому як вбачається зі змісту ч. 3 ст. 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як на поважну причину пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини представник позивача ОСОБА_1 як в позовній заяві, так і в судовому засіданні вказує на те, що ОСОБА_4 не знав про факт смерті батька, оскільки в той період навчався в училищі в іншому місті, додому приїздив рідко. Потім він одружився та в нього народився син. З померлим батьком позивач спілкувався лише по телефону і не часто, а тому про його смерть дізнався лише в 2017 році. Даних та інформації щодо наявності інших поважних причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини померлого ОСОБА_6 суду надано не було.

Таким чином, виходячи з обґрунтування поважності причин пропуску строку для подання заяви позивачем про прийняття спадщини, суд вбачає, що перешкод для подання ОСОБА_4 відповідної заяви у визначені законодавством строки не було, але заяву він не подав, оскільки не знав про факт смерті батька.

Разом з тим, суд приходить до висновку, що в разі, якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Такий висновок суду узгоджується з правовими позиціями, які містяться у постанові Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року ( справа № 6-85цс12 ) та у постанові Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року ( справа № 6-81486цс15 ).

Таким чином, незнання про смерть спадкодавця не є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а відтак і підстави для визначення додаткового строку для подання позивачем заяви про прийняття спадщини відсутні, а тому в задоволенні позову ОСОБА_4 слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1216-1218, 1220, 1222-1223, 1258, 1261, 1268-1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 10, 11, 74, 169, 209, 212-215, 218, 224, 294 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позову ОСОБА_4 до ОСОБА_2 та ОСОБА_5 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Чернігівської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10-ти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя О.Д.Березовський