Номер провадження 2/754/1707/17
РІШЕННЯ

Іменем України

24 січня 2017 року Деснянський районний суд м. Києва

в складі: головуючого-судді - Панченко О.М.

за участю секретаря судового засідання - Полярної М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Житлово-будівельний кооператив «КВАЗАР-7» про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, суд,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом. В обґрунтування своїх позовних вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла її матір - ОСОБА_2 Після її смерті відкрилась спадщина на квартиру АДРЕСА_1. Спадкоємицею за законом являється вона, заповіт померла не складала. У встановлений законом строк вона звернулася до П»ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини на майно, що залишилось після смерті її матері, яке вона приймає, проте постановою державного нотаріуса їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно після смерті матері, через те, що право власності на квартиру не зареєстровано у встановленому законом порядку, тому вона була вимушена звернутися до суду з даним позовом.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити.

Представник відповідача - Київської міської ради в судове засідання не з»явився, в своїй письмовій заяві просив проводити розгляд справи без його участі та про ухвалення рішення згідно норм чинного законодавства.

Представник третьої особи - ЖБК «Квазар 7» в судове засідання не з»явився, належним чином повідомлений про день та час розгляду справи.

Заслухавши пояснення позивача, дослідивши письмові докази по справі, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Перевіряючи обставини справи, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла матір позивача ОСОБА_2.

Після її смерті відкрилась спадщина на квартиру АДРЕСА_1.

Відповідно до інформації БТІ, згідно з даними Бюро, вказана квартира на праві власності не зареєстрована.

Спадкоємцем за законом являється позивач, заповіт померла не складала.

У встановлений законом строк позивач звернулася до П»ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини на майно, що залишилось після смерті її матері, яке вона приймає, проте постановою державного нотаріуса їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно після смерті матері, через те, що право власності не зареєстровано у встановленому законом порядку.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов»язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України).

Частиною 1 ст. 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 2 п. 1 ст. 16 ЦК України, способом захисту цивільних прав та інтересів в суді є визнання права.

Згідно ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до ст. 392 ЦК України, власник майна може пред»явити позов про визнання його права власності, якщо це право оскаржується або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7 визначено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Частиною 1 ст. 15 Закону України "Про власність" (в редакції чинній на час придбання майна) визначено, що член житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому в користування, набуває права власності на це майно.

Відповідно до ч. 3 ст. 384 ЦК України у разі викупу квартири член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником.

Згідно довідки ЖБК "Квазар 7» ОСОБА_2 повністю сплатила суму пайового внеску за спірну квартиру.

Як роз'яснено у п. 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі смерті члена житлово-будівельного кооперативу, яким до дня смерті не були внесені повністю пайові внески, до складу спадщини входять частина внесеного паю та інші суми, які підлягають поверненню, а не квартира, дача, гараж, садовий будинок. Якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди.

Оскільки матір позивача сплатила пайовий внесок у повному обсязі то до складу спадщини, яка залишилася після її смерті входить квартира АДРЕСА_1.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про можливість задоволення позовних вимог ОСОБА_1 в повному обсязі, оскільки вони є доведеними та обґрунтованими.

Керуючись ст.ст. 316, 328, 392, 1216, 1217, 1218, 1268, 1269, 1296, ч. 1 ст. 1297 ЦК України, ст.ст. 10, 59, 60, 74, 208, 209, 212-215, 218 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1, що складається з двох житлових кімнат загальною площею 51.10 кв.м. в т. ч. 30.52 кв.м. житлової площі, в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

Судові витрати по справі компенсуються за рахунок коштів з Державного Бюджету України.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Головуючий: