1 із 4 Провадження №2/303/1936/17
Справа №303/3687/17
Номер рядка статистичного звіту 26
РІШЕННЯ

13 вересня 2017 року м.Мукачево

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області

в складі: головуючої Маргитич О.І.

при секретарі Білак Е.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Мукачево цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про стягнення суми боргу,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, про стягнення суми боргу 732529 гривень 92 копійок, яка складається із 442 436 гривень 82 копійки - суми основного боргу; 250273 гривень 79 копійок - відсотків за користування позикою та 39819 гривень 31 копійка суми пені.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що 07 червня 2014 року між ним та відповідачем було укладено договір позики, за яким ОСОБА_2 отримав грошові кошти в розмірі 17 000 доларів США. За домовленістю сторін строк повернення позики становив не пізніше 01 липня 2014 року.

Однак, на теперішній час обумовлена сума позики не повернута, тому позивач, з урахуванням умов договору, просить стягнути з відповідача 442 436 гривень 82 копійок - суми основного боргу з урахуванням офіційного курсу української гривні до долара США; 250273 гривень 79 копійок - відсотків за користування позикою та 39819 гривень 31 копійку суми пені, тобто загальної суми боргу в розмірі 732529 гривень 92 копійки та судові витрати.

Позивач в судове засідання не зявився, звернувся до суду з заявою про розгляд справи в його відсутності, позовні вимоги просив задоволити.

Відповідач в судове засідання не зявився, будучи повідомленим належним чином, що підтверджується відміткою про вручення рекомендованого листа. За таких обставин, на підставі частини 4 статті 169 ЦПК України, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів, за відсутності сторін.

Враховуючи, що розгляд справи відбувається у відсутність сторін, відповідно до частини 2 статті 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Наданими суду доказами встановлено, що 07 червня 2014 року між сторонами укладений договір позики (розписка), згідно якого ОСОБА_2 отримав грошові кошти в розмірі 17 000 доларів США. За домовленістю сторін строк повернення позики становив не пізніше 01 липня 2014 року. Еквівалент вказаної суми в доларах США відповідно до гривні, станом на 23 червня 2017 року, згідно довідки ПАТ КБ «ПриватБанк» становить 26 гривень 03 копійок. Сума основного боргу становить 442 463 гривень 82 копійок.

Відповідно до статті 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов'язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

2 із 4

Згідно частини 2 статті 1047 ЦК України на підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей.

Крім того, частиною першою статті 1049 ЦК України встановлено, що за договором позики на позичальникові лежить зобов'язання повернути суму позики у строк та в порядку, що передбачені договором.

Судом встановлено, зазначена вище сума відповідачем у визначений термін не повернута. Станом на 23 червня 2017 року офіційний курс НБУ гривні до іноземних валют становив: 23 червня 2017 року 100 доларів США 2603 гривень 00 копійок.

Відповідно до статті 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Статтею 598 ЦК України передбачено, що зобов'язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Зокрема, стаття 599 ЦК України передбачає, що зобов'язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

У відповідності з вимогами статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо не приступив до виконання зобовязання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до частини 2 статті 533 ЦК України, якщо у зобов'язанні визначено грошовий еквівалент в іноземній валюті, сума, що підлягає сплаті у гривнях, визначається за офіційним курсом відповідної валюти на день платежу. Якщо інший порядок її визначення не встановлений договором або законом чи іншим нормативно - правовим актом.

Як зазначено у п. 14 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», у разі пред'явлення позову про стягнення грошової суми в іноземній валюті суду слід у мотивувальній частині рішення навести розрахунки з переведенням іноземної валюти в українську за курсом, встановленим Національним банком України на день ухвалення рішення.

Таким чином з відповідача на користь позивача підлягає стягненню грошова сума у розмірі 17000 доларів США, що за офіційним курсом НБУ станом на 23 червня 2017 року складає 442436 гривень 82 копійок.

Щодо заявленої позивачем вимоги на право одержання від позичальника процентів від суми позики, суд приходить до наступного.

Як встановлено судом, договір позики, укладений між сторонами був на суму, яка перевищує п'ятдесятикратний розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, тому положення щодо безпроцентного договору позики, у цьому випадку до застосування не підлягають.

Також, слід зазначити, що проценти є платою за користування чужими грошовими коштами, які за відсутності іншої домовленості сторін, сплачуються боржником за весь період користування грошовими коштами, у тому числі після настання строку їх повернення.

Із наданої суду розписки вбачається, що в ній відсутня домовленість сторін щодо безпроцентної позики, а тому в силу частини 1 статті 1048 ЦК України позивач має право на отримання від ОСОБА_2 відсотків за користування позикою у розмірі облікової ставки Національного банку України.

З урахуванням наведеного, вимога позивача про стягнення відповідних відсотків за користування позикою у розмірі облікової ставки Національного банку України є обґрунтованою та підставною.

Згідно інформації на сайті https://bank.gov.ua облікова ставка Національного банку України становить: з 15.04.2014 року по 16.07.2014 року - 9,5%, з 17.07.2014 року по 12.11.2014 року - 12,5%, з 13.11.2014 року по 05.02.2015 року - 14%, з 06.02.2015 року по 03.03.2015 року -

3 із 4

19,5%, з 04.03.2015 року по 27.08.2015 року - 30%, з 28.08.2015 року по 24.09.2015 року - 27%, з 25.09.2015 року по 21.04.2016 року - 22%, з 22.04.2016 року по 26.05.2016 року - 19%, з 27.05.2016 року по 23.06.2016 року - 18%, з 24.06.2016 року по 28.07.2016 року - 16,5%, з 29.07.2016 року по 15.09.2016 року - 15,5%, з 16.09.2016 року по 27.10.2016 року - 15%, з 28.10.2016 року по 13.04.2017 року - 14%, з 14.04.2017 року по 25.05.2017 року -13%, з 26.05.2017 року по 03.08.2017 року -12,5%,

Розрахунок відсотків від суми позики проводиться за такою формулою: RPS = S*Q*V/D/100, де S - сума заборгованості, Q - кількість днів прострочки, V - відсоток річних (розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України), 100 - 100%, D - кількість днів у році (365/366).

Відповідно до зазначеної вище формули, розрахунок заборгованості за відсотками є наступним:

(442436 гривень 82 копійки х 9,5%/365) х 40 = 4606 гривень 19 копійок;

(442436 гривень 82 копійки х 12,5%/365)х 1 19= 18030 гривень 82 копійки;

(442436 гривень 82 копійки х 14%/365) х 85= 14424 гривень 65 копійок;

(442436 гривень 82 копійки х 19.5%/365)х26= 6145 гривень 63 копійки;

(442436 гривень 82 копійки х 30%/365) х 177=64365 гривень 47 копійок;

(442436 гривень 82 копійки х 27%/365) х 28=9163 гривень 90 копійок;

(442436 гривень 82 копійки х 22%/365) х 210=56001 гривень 59 копійок;

(442436 гривень 82 копійки х 19%/365) х 35=8060 гривень 84 копійки;

(442436 гривень 82 копійки х 18%/365) х 28=6109 гривень 26 копійок;

(442436 гривень 82 копійки х 16,5%/365) х 35=7000 гривень 20 копійок;

(442436 гривень 82 копійки х 15,5%/365) х 49=9206 гривень 32 копійки;

(442436 гривень 82 копійки х 15%/365) х 42=7636 гривень 58 копійок;

(442436 гривень 82 копійки х 14%/365) х 168=28509 гривень 90 копійок;

((442436 гривень 82 копійки х 13%/365) х 42=6618 гривень 37 копійок;

(442436 гривень 82 копійки х 12,5%/365) х 29=4394 гривень 07 копійок;

Таким чином, загальна сума нарахованих відсотків(з урахуванням облікової ставки Національного банку України) становить 250273 гривні 79 копійок.

Вимога позивача щодо стягнення на його користь суми(пені), у звязку з порушенням виконання грошового зобовязання підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Зобов'язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного судочинства. Пунктом 3 частини першої статті 611 цього Кодексу передбачено, що в разі порушення зобовязання настають правові наслідки у вигляді сплати неустойки.

Згідно частини 2 статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три процента річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Відповідно до частини другої статті 258 ЦК України до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені) застосовується позовна давність в один рік.

Наведене вище дає підстави для висновку про те, що стягнення неустойки (пені, штрафу) обмежується останніми 12 місяцями перед зверненням кредитора до суду, а починається з дня (місяця), якого вона нараховується, у межах строку позовної давності за основною вимогою.

Відповідно до статті 256 ЦК України позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Перебіг загальної і спеціальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (частина перша статті 261 ЦК України).

Таким чином, розрахунок пені за період прострочення повернення суми позики з 30

4 із 4

червня 2016 року по 30 червня 2017 року становить 13273 гривень 10 копійок (442436 гривень 82 копійок х 3% х 1 рік = 13273 гривень 10 копійок), тому саме така сума підлягає стягненню з відповідача.

З урахуванням наведеного вище заявлені позивачем позовні вимоги підлягають до часткового задоволення. Судові витрати у справі, на користь позивача підлягають стягненню з відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 3, 4, 10, 11, 27, 60, 61, 88, 169, 209, 212-215, 218 ЦПК України, суд

вирішив:

Позов задовільнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 (ІН НОМЕР_1), мешканця ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь ОСОБА_1, 18 жовтня 1978 року народженця,мешканця ІНФОРМАЦІЯ_3 суму боргу за договором позики в розмірі 705 983 (сімсот пять тисяч девятсот вісімдесят три) гривень 71 копійок (з яких, сума основного боргу 442436 грн. 82 коп., сума відсотків -250273 грн. 79 коп., сума пені 13273 грн. 10 коп.).

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 (ІН НОМЕР_1), мешканця ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь ОСОБА_1, 18 жовтня 1978 року народженця,мешканця ІНФОРМАЦІЯ_3, сплачений ним судовий збір в розмірі по 7059 (сім тисяч пятдесят девять) гривень 98 копійок.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційний суд Закарпатської області через Мукачівський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. У разі постановлення рішення суду без участі особи, яка його оскаржує, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії рішення суду.

Головуюча О.І.Маргитич