Провадження № 2/127/125/17
ВІННИЦЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

07 вересня 2017 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області

в складі:

головуючого-судді Гуменюка К.П.,

за участю секретаря Подоляк М.В.,

представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, Товариства з обмеженою відповідальнісьтью «Будівельник», третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_6 про визнання недійсними змін до установчих документів товариства та скасування державної реєстрації змін до установчих документів товариства

в с т а н о в и в:

ОСОБА_3 звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_4, ТОВ «Будівельник» про визнання недійсними змін до установчих документів товариства, скасування державної реєстрації змін до установчих документів товариства та стягнення грошової компенсації. Свої вимоги мотивувала тим, що ОСОБА_7 була учасником ТОВ «Будівельник» з часткою статутного капіталу 48%. Також співучасником зазначеного товариства був і відповідач по справі ОСОБА_8 з часткою статутного капіталу 52%. 31 січня 2012 року ОСОБА_7 померла. Спадкоємцем щодо майна померлої за законом була її мати ОСОБА_9, за якою рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 31 жовтня 2013 року визнано зокрема і право власності на частку квартири та автомобіля. Крім того, ОСОБА_9 зверталась до суду із позовом до ОСОБА_6 про визнання права власності на 24 % частки в статутному капіталі ТОВ «Будівельник». Ухвалою суду від 30 липня 2015 року, померла ОСОБА_9 замінена на правонаступника ОСОБА_3 Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 12 серпня 2015 року за ОСОБА_3 в порядку спадкування за заповітом визнано право на 24% частки статутного капіталу ТОВ «Будівельник» належних ОСОБА_9 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_7 В свою чергу відповідачем по справі ОСОБА_4 25 грудня 2012 року проведено загальні збори засновників товариства ТОВ «Будівельник» на яких зокрема розглянуто питання виключення зі складу засновників ОСОБА_7 у звязку зі смертю. З протоколу зборів вбачається, що рішення по питаннях винесених на порядок денний прийняті не були, голосування не проводилось, про прийняті рішення в протоколі не відображено. На підставі зазначеного протоколу до статуту товариства внесено зміни і викладено його у новій редакції, реєстрацію чого проведено державним реєстратором 28 грудня 2012 року. З нової редакції статуту вбачається, що ОСОБА_4 став єдиним учасником товариства, володіючи 100% статутного капіталу. На момент прийняття рішення зборів 25 грудня 2012 року відсутнє рішення про виплату спадкоємцеві ОСОБА_9 належної її частки, у звязку із відмовою у прийнятті її до складу учасників товариства. Позивачка вважає, що відповідачами порушено порядок прийняття нового учасника (спадкоємця) до товариства. За наведеного просила визнати недійсним рішення зборів засновників ТОВ фірми «Будівельник», оформлене протоколом від 25 грудня 2012 року № 3 в частині вирішення 1, 2, 5, 6 питань, визнати недійсними зміни до установчих документів та скасувати державну реєстрацію змін до установчих документів, проведену державним реєстратором 28 грудня 2012 року, стягнути з ТОВ фірма «Будівельник» грошові кошти в порядку проведення виплати вартості частки майна пропорційної частці ОСОБА_7 в розмірі 24 %, та стягнути з відповідачів понесені судові витрати.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 09 лютого 2016 року задоволено клопотання представника позивача та до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача залучено ОСОБА_6 (а. с. 87, т.1).

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 25 травня 2017 року задоволено клопотання представника позивача та до участі у справі в якості співвідповідача залучено ОСОБА_10 (а. с. 162, т.3).

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 19 червня 2017 року задоволено клопотання представника позивачки та позовні вимоги в частині стягнення з ТОВ фірма «Будівельник» грошових коштів в порядку проведення виплати вартості частки майна пропорційної частці ОСОБА_7 в розмірі 24 % залишені без розгляду (а. с. 177, т.3).

В судовому засіданні представник позивачки позовні вимоги підтримала з підстав викладених в позовній заяві та просила їх задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_2 в судовому засіданні заперечував щодо задоволення позовних вимог, просив суд у їх задоволенні відмовити та в письмових заперечення на позов зазначив, що набуття позивачкою права власності на частку статутного капіталу товариства не породжує у неї права на участь у ТОВ, а тому у позивачки відсутнє право оскаржувати рішення зборів. Одночасно вказав на те, що ОСОБА_4 є неналежним відповідачем по справі, адже не порушував права позивачки, а тому у задоволенні позову необхідно відмовити (а. с. 83-84, т.3). В додаткових запереченнях на позов від 19 червня 2017 року представник відповідача зазначив, що рішенням загальних зборів учасників ТОВ від 17 січня 2017 року прийнято рішення виплатити позивачці, яка є спадкоємцем засновника ОСОБА_7 у грошовій формі вартість частки у майні ТОВ, яка належала ОСОБА_7 на момент смерті, пропорційно до успадкованої частки у статутному капіталі ТОВ (а. с. 168, т. 3).

Представник відповідача ТОВ фірми «Будівельник» ОСОБА_11 в письмових запереченнях від 08 серпня 2016 року зазначив, що набуття позивачкою права власності на частку статутного капіталу товариства в порядку спадкування не породжує автоматичного у неї права на участь у ТОВ та не свідчить про виникнення між сторонами корпоративних відносин, а тому на його думку, у позивачки відсутнє право оскаржувати рішення зборів, адже на той час остання не була учасником зазначеного товариства. Крім того вказав, що під час встановлення легітимності проведення зборів враховуються голоси інших учасників товариства, які без голосів що припадають на частку померлого учасника становлять 100% голосів. Заяв про прийняття до товариства або про виплату спадкоємцю вартості частки майна товариства не поступало, а тому позов є безпідставним та необгрунтованим в задоволенні якого просив відмовити (а. с. 178, т.1).

Відповідачка ОСОБА_5 в судове засідання не зявилась, хоча про дату час та місце судового засідання повідомлялась належним чином відповідно до норм цивільно-процесуального законодавства, про причини неявки суд не повідомила.

Представник третьої особи ОСОБА_6 - ОСОБА_12 до судового засідання не зявився, хоча повідомлявся судом про дату час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку.

Суд, заслухавши в судовому засіданні пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши і оцінивши докази в їх сукупності, приходить до наступного.

Судом встановлено, що відповідно до п. 1.1 Статуту ТОВ фірми «Будівельник», затвердженого зборами учасників від 24 березня 2008 року та зареєстрованому в державному реєстрі 27 березня 2008 року, учасниками зазначеного товариства є ОСОБА_7 та ОСОБА_4. Відповідно до п. 5.3 зазначеного Статуту учасники володіють такими частками: ОСОБА_7 48%, ОСОБА_4- 52%. (а. с. 26-34, т. 1 ).

31 січня 2012 року ОСОБА_7 померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 06 лютого 2012 року сер. І-АМ №221619 (а. с. 12, т.1).

25 грудня 2012 року проведені загальні збори засновників ТОВ фірма «Будівельник». Відповідно до протоколу №2 від 25 грудня 2012 року на зазначених зборах присутні ОСОБА_4, ОСОБА_7 відсутня в звязку із смертю, присутній чоловік померлої - ОСОБА_6 (а. с. 14, т. 1). Відповідно до протоколу №3 від 25 грудня 2012 року загальних зборів засновників ТОВ фірма «Будівельник», на порядку денному розглядались питання: 1) про виключення із складу засновників ОСОБА_7; 2) про статутний капітал ТОВ; 3) про зміну паспортних даних засновника; 4) про зміни КВЕД; 5) про внесення та затвердження змін до Статуту з викладенням його у новій редакції; 6) про уповноважену особу. Протокол містить описову частину в якій зазначено про осіб, які висловлювались із питань винесених на порядок денний та пропозиції за зазначеними питаннями, Протокол підписаний ОСОБА_4 (а. с. 11, т. 1).

Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 12 серпня 2015 року за ОСОБА_3 визнано в порядку спадкування за заповітом право на 24% частки в статутному капіталі ТОВ фірма «Будівельник» належних ОСОБА_9 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_7 Рішення набрало законної сили 26 серпня 2015 року. Зазначеним рішенням встановлено, що ОСОБА_9 була матірю спадкодавця ОСОБА_7 а ОСОБА_6 чоловіком спадкодавця, а тому є спадкоємцями першої черги щодо майна померлої. Крім того зазначено, що 15 січня 2015 року ОСОБА_9 померла, а до участі у справі в якості правонаступника залучена її донька ОСОБА_3, яка є спадкоємцем за заповітом щодо майна померлої ОСОБА_9 (а. с. 8-11, т.1).

Заочним рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 10 грудня 2015 року за ОСОБА_6 визнано право власності в порядку спадкування на 24% частки померлої ОСОБА_7 в статутному капіталі ТОВ фірма «Будівельник». Рішення набрало законної сили 22 грудня 2015 року (а. с. 99-103, т. 1).

За наведених обставин, позивачка звернулась до суду із позовом до відповідачів зокрема і з позовною вимогою про визнання недійсним рішення зборів засновників ТОВ фірми «Будівельник», оформлене протоколом від 25 грудня 2012 року № 3 в частині вирішення 1, 2, 5, 6 питань, щодо якої суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 80 ГК України, товариством з обмеженою відповідальністю є господарське товариство, що має статутний капітал, поділений на частки, розмір яких визначається установчими документами, і несе відповідальність за своїми зобов'язаннями тільки своїм майном.

Відповідно до ч. 1 ст. 100 ЦК України передбачено, що право участі у товаристві є особистим немайновим правом і не може окремо передаватися іншій особі.

Згідно з п. 1, 2 ч. 1 ст. 1219 Цивільного кодексу України, не входять до складу спадщини права та обов'язки, що нерозривно пов'язані з особою спадкодавця, зокрема: особисті немайнові права; право на участь у товариствах та право членства в об'єднаннях громадян, якщо інше не встановлено законом або їх установчими документами.

Статутом ТОВ фірми «Будівельник», затвердженого зборами учасників від 24 березня 2008 року та зареєстрованому в державному реєстрі 27 березня 2008 року, в редакції чинній на день виникнення спірних правовідносин, не передбачено автоматичного переходу права на участь у товаристві до спадкоємців.

Відповідно до ч. 5 ст. 147 ЦК України, частка у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю переходить до спадкоємця фізичної особи або правонаступника юридичної особи - учасника товариства, якщо статутом товариства не передбачено, що такий перехід допускається лише за згодою інших учасників товариства.

При цьому суд бере до уваги, що вищенаведеними рішеннями судів, які набрали законної сили, встановлена обставина, що позивачка є спадкоємцем померлої ОСОБА_7, яка в свою чергу була одним з засновників товариства.

Згідно зі ст. 55 Закону України «Про господарські товариства», при реорганізації юридичної особи, учасника товариства, або у зв'язку із смертю громадянина, учасника товариства, правонаступники (спадкоємці) мають переважне право вступу до цього товариства. При відмові правонаступника (спадкоємця) від вступу до товариства з обмеженою відповідальністю або відмові товариства у прийнятті до нього правонаступника (спадкоємця) йому видається у грошовій або натуральній формі частка у майні, яка належала реорганізованій або ліквідованій юридичній особі (спадкодавцю), вартість якої визначається на день реорганізації або ліквідації (смерті) учасника.

Виходячи зі змісту вищенаведених правових норм, до спадкоємця переходить право на частку в статутному (складеному) капіталі, а не право на участь у господарському товаристві. Водночас, одержавши право на частку в статутному капіталі товариства, спадкоємець набуває як переважного права вступу до товариства (ст. 55 Закону України «Про господарські товариства»), так і право відмовитися від вступу до нього.

Таким чином, само по собі одержання статусу спадкоємця померлого учасника товариства засвідчує лише перехід до спадкоємця майнових прав померлого (частка в статутному капіталі, яка належала померлому учаснику товариства), та дає йому право на вступ до господарського товариства. Право ж безпосередньої участі в управлінні господарським товариством (корпоративні права) спадкоємці набувають тільки з моменту вступу до господарського товариства, яке має бути підтверджене рішенням загальних зборів товариства про вступ спадкоємця до товариства та відповідні відомості статуту товариства, які підлягають державній реєстрації у встановленому законом порядку.

Крім того, відповідно до наведених норм вбачається, що спір, який виник між сторонами не є корпоративним, адже позивачка не є учасником товариства. При цьому суд не погоджується із твердженням представників відповідачів про те, що у позивачки відсутнє право оскаржувати рішення зборів, адже на той час остання не була учасником зазначеного товариства.

За змістом ст. 15 ЦПК України, під цивільною юрисдикцією розуміється компетенція загальних судів вирішувати з додержанням процесуальної форми цивільні справи у видах проваджень, передбачених цим Кодексом.

За загальним правилом у порядку цивільного судочинства загальні суди вирішують справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, у яких хоча б одна зі сторін є фізичною особою, зокрема спори, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також із інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства (статті 3, 15 ЦПК України).

Отже, в порядку цивільного судочинства можуть розглядатися будь-які справи, у яких хоча б одна зі сторін є фізичною особою, якщо їх вирішення не віднесено до інших видів судочинства. При цьому зазначений спір не підлягає розгляду в порядку господарського судочинства, адже не є корпоративним, а позивачка не позбавлена права на звернення до суду із зазначених вище підстав.

Підставами визнання недійсними рішення зборів від 25 грудня 2012 року оформлене протоколом № 3 в частині вирішення 1, 2, 5, 6 питань позивачка зазначає: не прийняття рішень по питаннях зазначених в порядку денному, не проведення голосування по питаннях винесених на порядок денний із відображенням таких результатів в протоколі. Крім того, відповідачем зазначається як підстава недійсності рішення зборів, що ОСОБА_4 став єдиним учасником товариства, не прийняття рішення про виплату спадкоємцеві належної частки у звязку з відмовою у прийнятті її до складу учасників товариства.

Діючим цивільним законодавством передбачено право учасника товариства на оскарження рішення загальних зборів до суду, проте не встановлено підстав для визнання рішення загальних зборів недійсним.

За своєю правовою природою рішення зборів учасників ТОВ є актами ненормативного характеру (індивідуальними актами), тобто офіційними письмовими документами, що породжують певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обовязковий характер для субєктів цих відносин.

Безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів в силу прямої вказівки Закону є:

прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення (статті 41, 42, 59, 60 Закону України «Про господарські товариства»);

прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства (ч. 4 ст. 43 Закону України «Про господарські товариства»);

прийняття загальними зборами рішення про зміну статутного капіталу товариства, якщо не дотримана процедура надання акціонерам (учасникам) відповідної інформації (статті 40, 45 Закону України «Про господарські товариства»).

Позивачкою в судовому засіданні не доведено наявності вищезазначених обставин, які можуть бути підставою для визнання рішення загальних зборів недійсним. Натомість, при вирішенні питання про недійсність рішень загальних зборів у звязку з іншими порушеннями, допущеними під час скликання та проведення загальних зборів, суд повинен оцінити, наскільки ці порушення могли вплинути на прийняття загальними зборами відповідного рішення. Іншими порушеннями допущеними під час проведення зборів позивачка зазначає не прийняття рішень по винесеним на порядок денний питанням та не проведення голосування по ним, що на її думку порушує її права.

Як зазначалось вище, у даному випадку позивачка, як спадкоємець померлого одного з учасників товариства, має переважне право на вступ до товариства або на отримання (в грошовій або натуральній формі) частки у майні. Порядок денний зборів товариства від 25 грудня 2012 року, зокрема і питання 1, 2, 5, 6, винесені на розгляд, не містять питань щодо вступу ОСОБА_9 до товариства або отримання нею частки у майні. Крім того, позивачкою не надано доказів про те, що померла ОСОБА_9 взагалі зверталась до відповідача ТОВ «Будівельник» із заявою про вступ до товариства або про отримання частки у майні. Не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні і твердження про відмову у прийнятті до складу учасників товариства. За наведеного, суд приходить до висновку, що позивачкою не доведено, що рішенням зборів відповідача від 25 грудня 2012 року порушенні її права, адже питання прийняття ОСОБА_9 до товариства або про виділ її частки майна взагалі не розглядались. Інших доказів суду не надано.

Щодо позовної вимоги про скасування державної реєстрації змін до установчих документів проведену державним реєстратором 28 грудня 2012 року суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про господарські товариства», товариство зобов'язане протягом трьох робочих днів з дати прийняття рішення про внесення змін до установчих документів повідомити орган, що провів реєстрацію, для внесення необхідних змін до державного реєстру.

Отже, вимога про скасування державної реєстрації змін до установчих документів, у даному випадку є похідною вимогою від первинної вимоги про визнання недійсним рішення зборів засновників ТОВ, та може бути задоволена за умови встановленого порушення прав ОСОБА_9, чого в свою чергу не встановлено в судовому засіданні, а тому також задоволенню не підлягає.

Підсумовуючи наведене, суд приходить до висновку, що у позові слід відмовити у звязку з недоведеністю позивачем факту порушення прав або інтересів внаслідок прийняття рішення зборів засновників ТОВ «Будівельник» 25 грудня 2012 року.

Частиною 6 статті 154 ЦПК України встановлено, що якщо у задоволенні позову було відмовлено, провадження у справі закрито або заяву залишено без розгляду, вжиті заходи забезпечення позову застосовуються до набрання судовим рішенням законної сили. Проте суд може одночасно з ухваленням судового рішення або після цього постановити ухвалу про скасування заходів забезпечення позову.

З огляду на зазначене, суд вважає за необхідне скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 11 лютого 2016 року у виді накладення арешту на земельну ділянку, площею 0,0054 га по вул. Коцюбинського, 13, кадастровий № :03:002:0069, що належить ТОВ фірмі «Будівельник»

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 100, 147, 1219 ЦК України, ст. ст. 40, 41, 42, 43, 45, 55, 59, 60 Закону України «Про господарські товариства, ст. ст. 3, 10, 11, 57 - 61, 154, 208, 209, 212 - 215, 218, 223 ЦПК України, суд

в и р і ш и в :

В задоволенні позову - відмовити.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 11 лютого 2016 року у виді накладення арешту на земельну ділянку, площею 0,0054 га по вул. Коцюбинського, 13, кадастровий № :03:002:0069, що належить ТОВ фірмі «Будівельник».

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду Вінницької області через Вінницький міський суд Вінницької області протягом десяти днів з дня його проголошення, а особами, що брали участь у справі, але не були присутні під час проголошення, - в той же строк з дня отримання копії рішення.

Суддя Вінницького міського суду

Вінницької області ОСОБА_13