Справа № 583/2258/17
У Х В А Л А

14 вересня 2017 року суддя Охтирського міськрайонного суду Сумської області Плотникова Н.Б., розглянувши матеріали позовної заяви

Державної архітектурно-будівельної інспекції України до ОСОБА_1, третя особа : ОСОБА_2

про знесення самочинного будівництва,

ВСТАНОВИВ:

23 серпня 2017 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1, третя особа : ОСОБА_2 про знесення самочинного будівництва, в якій просить суд зобовязати відповідача ОСОБА_1 знести самочинне будівництво за адресою : с. Доброславівка, вул. Шевченка, 20 Охтирського району Сумської області.

Мотивує свої вимоги тим, що 24.12.2015 року на адресу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області надійшло звернення ОСОБА_2 щодо перевірки законності будівництва по вул. Шевченка, 20 в с. Доброславівка Охтирського району Сумської області. Під час проведення позапланової перевірки Упарвлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області було встановлено, що на земельній ділянці за вищевказаною адресою власником нерухомого майна та земельної ділянки є малолітній ОСОБА_3. Відповідач ОСОБА_1, який діє в інтересах свого малолітнього сина ОСОБА_3, на земельній ділянці по вул. Шевченка, 20 в с. Доброславівка Охтирського району Сумської області виконав будівельні роботи з будівництва господарської споруди, яка складається з цегляно-бутового цоколю з металевими стійками, на яких влаштований шатравий дах. Фасад зі сторони вулиці Шевченка виконаний у вигляді цегляного мурування стіни з улаштуванням автоматичних гаражних воріт. Дві металеві стійки цієї споруди, які знаходяться в дворі, обрамлені цегляною кладкою (цегляні стовпи). Господарська споруда розміщена на межі земельної ділянки та примикає до паркану, який виконаний з цегляного мурування висотою до 2 метрів. Господарська споруда використовуються для зберігання автомобіля. Частина цієї споруди (цегляна стіна з воротами) побудована за межами земельної ділянки, а саме знаходиться на землях загального користування (вулиця Шевченка). Побудована ОСОБА_1 господарська споруда є обєктом нового будівництва, на якому виконувалися будівельні роботи із застосуванням будівельних матеріалів капітального значення (цегляне мурування стін та цоколю, улаштування шатрового даху, улаштування автоматичних гаражних воріт), а не застосовані полегшені конструкції для тимчасового використання споруди. В жовтні 2015 року ОСОБА_1 розпочав виконувати будівельні роботи по будівництву господарської споруди (виконано цегляно-будівельний фундамент з встановленням металевих стійок каркасу, дах з покрівлею, часткове мурування стін із цегли, встановлено автоматичні гаражні ворота) по вул. Шевченка, 20 с. Доброславівка Охтирського району без подання до Управління Держархбудінспекції у Сумській області повідомлення про початок виконання будівельних робіт, чим порушив вимоги п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». За результатами перевірки було складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил від 22.01.2016 року, протокол про адміністративне правопорушення № 686 та видано припис № 686/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з терміном його виконання до 01.08.2016 року та припис № 686 про зупинення будівельних робіт з терміном його виконання до 12.02.2016 року. За результатами позапланової перевірки ОСОБА_1 притягнутий до адміністративної відповідальності по ч. 5 ст. 96 КУпАП. За результатами позапланової перевірки, проведеної на підставі направлення для проведення позапланової перевірки № 475 від 10.08.2016 року складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм і правил від 22.08.2016 року та протокол про адміністративне правопорушення № 475. Постановою від 28.09.2016 року відповідач притягнутий до адміністративної відповідальності по ч. 1 ст. 188-42 КУпАП. Таким чином, ОСОБА_1 розпочато будівельні роботи з будівництва господарської споруди без документу, що посвідчує право власності на земельну ділянку, без отримання вихідних даних (містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки для проектування обєкта будівництва), без розробленої та затвердженої в установленому законодавством порядку проектної документації та без документу, що надає право на виконання будівельних робіт. Вимоги припису відповідач в добровільному порядку не виконує. Інші заходи, окрім вирішення в судовому порядку питання про знесення обєкта самочинного будівництва відсутні.

Однак позовна заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до положень ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 року N 2 позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК України. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину. Якщо позовна заява не відповідає вимогам статей 119, 120 ЦПК або не сплачено судовий збір суддя відповідно до вимог статті 121 ЦПК постановляє ухвалу, в якій повинні бути зазначені конкретні підстави залишення заяви без руху, в тому числі й розмір несплачених судових витрат, і надає строк для усунення недоліків, тривалість якого визначається в кожному конкретному випадку з урахуванням характеру недоліків, реальної можливості отримання копії ухвали, яка повинна бути надіслана заявнику негайно, та їх виправлення. Якщо порушення правил статей 119, 120 ЦПК виявлені при розгляді справи, вони усуваються в ході судового розгляду або настають наслідки, передбачені пунктом 8 частини першої статті 207 ЦПК.

Так, у резолютивній частині позовної заяви викладена не конкретна вимога щодо знесення самочинного будівництва за адресою : Сумська область, Охтирський район, с. Доброславівка, вул. Шевченка, 20. Позивачем не зазначено, який саме самочинно збудований обєкт нерухомості необхідно зобовязати знести.

Крім того, згідно ч. 5 ст. 119 ЦПК до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» встановлена ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою або фізичною особою-підприємцем : 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» від 21.12.2016 № 1801-VIІІ розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2017 р. становить 1600 грн.

В позовній заяві позивач просить відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Стаття 8 Закону України «Про судовий збір» передбачає умови відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, умовами до якого є майновий стан сторони.

Відповідно до ст. 82 ЦПК України - суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з п.29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 року №10 відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Частиною 2 статті 9 Закону України «Про судовий збір» визначено, що суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Разом із цим, у ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

З матеріалів справи не вбачається, що позивач позбавлений можливості сплатити судовий збір у встановленому законодавством розмірі, а безпідставне звільнення чи відстрочення від сплати судового збору є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом.

Позивачем не надані докази, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством розмірі та які б давали підстави вирішити питання про відстрочення чи розстрочення сплати судового збору.

Враховуючи викладене, приходжу до висновку, що заява позивача щодо відстрочення чи розстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 1600,00 грн. на рахунок: Отримувач коштів: Охтирське УК/Охтирський район/ 22030101, Код одержувача (код за ЄДРПОУ): 37981563, Банк одержувача: ГУ ДКСУ у Сумській області, Код банку одержувача (МФО): 837013, Рахунок одержувача: 0013, Призначення платежу: Судовий збір, код 22030101, ІНН платника, , пункт 1.2.

В звязку з цим ухвалою суду від 04.09.2017 року позовну заяву було залишенобез руху та позивачу надано строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху від 04.09.2017 року позивачем отримано 08.09.2017 року, що підтверджується повідомленням про вручення рекомендованого поштового відправлення.

Таким чином, у наданий ухвалою суду строк позивачем вимоги ухвали суду від 04.09.2017 року не виконано.

Враховуючи викладене, відповідно до ч. 2 ст. 121 ЦПК України вказану позовну заяву слід вважати неподаною та повернути її позивачу.

На підставі викладеного, керуючись ст. 121 ч. 2, 119 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Державної архітектурно-будівельної інспекції України до ОСОБА_1, третя особа: ОСОБА_2 про знесення самочинного будівництва вважати неподаною та повернути її позивачу.

Розяснити позивачу, що відповідно до ст. 121 ч. 5 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Сумської області через Охтирський міськрайонний суд Сумської області протягом пяти днів з дня проголошення ухвали. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Охтирського

міськрайонного суду: ОСОБА_4