overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/2475/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" лютого 2017 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі :

головуючого судді Комаревцевої Л.В.,

за участю секретаря Драгой В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 128 по вул. Кошиця, 5-А в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2016 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Позивач зазначив, що з 18.12.2010 перебуває у шлюбі з відповідачем, який зареєстровано Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану Луганського міського управління юстиції, актовий запис № 941.

Від шлюбу мають сина, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Позивач вказує, що шлюбні відносини припинені, спільного господарства не ведеться більше двох років.

За викладених обставин позивач вважає, що примирення не можливе, просить шлюб розірвати.

В судовому засіданні позивач позов підтримала, з викладених в ньому підставах.

Відповідач в судовому засіданні позов визнав.

Після поданих заяв сторін про обставини справи, судом було з'ясовано, що відповідач визнає позов у повному обсязі.

Згідно із ч. 4 ст. 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Як роз'яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи.

Оскільки під час розгляду справи відповідач визнав позов у повному обсязі і таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову у повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 3, 4, 8, 10, 11, 15, 57, 58, 60, 88, 174, 209, 212-215, 223 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 18.12.2010 Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану Луганського міського управління юстиції, актовий запис № 941 між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 - розірвати.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя Комаревцева Л.В.
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1961/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" лютого 2017 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Лужецької О.Р.,

за участю секретаря - Кубіва С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу

В СТ А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_2, звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу. Свої вимоги мотивувала тим, що спільне життя з відповідачем не склалося, сторони не підтримують подружні стосунки, не ведуть спільне господарство, разом фактично не проживають. Подальше сумісне життя і збереження сім'ї вважає неможливим.

Позивач в судове засідання не з'явилась, надала суду заяву про розгляд справи без її участі, позов підтримує в повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не з'явився, надавши суду заяву в якій просить справу розглядати без його участі, не заперечує проти задоволення позову.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

ОСОБА_2 та ОСОБА_3 перебувають в зареєстрованому шлюбі з 04 квітня 2015 року, про що зроблено актовий запис № 471 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві. (а.с. 6)

Від шлюбу сторони мають неповнолітнього сина: ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Після розірвання шлюбу дитина залишиться жити разом з матір'ю

Відповідно до ст.112 Сімейного кодексу України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їх дітей, що мають істотне значення.

Як вбачається з матеріалів справи, сторони не підтримують подружні стосунки, не ведуть спільне господарство.

Судом встановлено, що спору про поділ майна на даний час не існує.

Таким чином, враховуючи встановлені обставини, суд приходить до висновку, що шлюб може бути розірваний.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 208, 212, 213, 215 ЦПК України та на підставі ст.110,112 Сімейного Кодексу України

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та зареєстрований 04 квітня 2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 471 - розірвати

Шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м.Києва через Дарницький районний суд м.Києва протягом десяти днів з часу його проголошення. У разі, якщо особи, які беруть участь у справі не були присутні під час ухвалення рішення апеляційна скарга на рішення може бути подана протягом десяти днів з моменту його отримання.

СУДДЯ О.Р. ЛУЖЕЦЬКА
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 549/364/16-ц Номер провадження 22-ц/786/353/17Головуючий у 1-й інстанції Крєпкий С. І. Доповідач ап. інст. ОСОБА_1
У Х В А Л А

05 січня 2017 року м. Полтава

Суддя судової палати у цивільних справах апеляційного суду Полтавської області Кривчун Т.О., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2

на рішення Чорнухинського районного суду Полтавської області від 29 листопада 2016 року

по справі за позовом ОСОБА_2 до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Вишневе-Агро» про визнання недійсною додаткової угоди до договору оренди землі, -

В С Т А Н О В И Л А:

Апеляційна скарга ОСОБА_2 на рішення Чорнухинського районного суду Полтавської області від 29 листопада 2016 року не відповідає вимогам ч.2 ст.297 ЦПК України.

Пунктом 1.9. ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» № 3674-VI (в редакції змін, внесених Пунктом 1.6. ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» № 3674-VI (в редакції змін, внесених законом № 484-VIII від 22.05.2015 року, який набрав чинності з 01.09.2015р.) закріплено, що за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду; апеляційної скарги на судовий наказ; заяви про перегляд судового рішення у звязку з нововиявленими обставинами сплачується судовий збір в розмірі 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої зави і скарги, що на момент подачі апеляційної скарги становить 606,32 грн. (551,2*110%)

Таким чином, оплаті апелянтом підлягає судовий збір у розмірі 606,32 грн., за реквізитами:

отримувач: УДКСУ у м. Полтаві;

;

банк одержувача: ГУДКСУ у Полтавській області;

код банку отримувача: 831019;

розрахунковий рахунок: 0002;

код доходів бюджету: 22030101.

Оригінал квитанції про сплату повинен бути наданий суду.

Згідно ч. 2 ст. 297 ЦПК України апеляційна скарга, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст. 295 цього Кодексу, а також у разі несплати суми судового збору у відповідності до вимог ч. 1 ст. 121 цього Кодексу залишається без руху

За таких обставин, апеляційну скаргу ОСОБА_2 необхідно залишити без руху, розяснивши, що у разі не усунення зазначених недоліків впродовж пяти днів з моменту отримання ухвали, апеляційна скарга буде визнана неподаною і повернута апелянту.

Керуючись ч.2 ст. 294, ст.295, ч.2,3 ст.297 ЦПК України , -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Чорнухинського районного суду Полтавської області від 29 листопада 2016 року залишити без руху та надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання даної ухвали.

У випадку не усунення вказаних недоліків, апеляційна скарга буде повернута апелянту.

Ухвала набирає чинності з моменту її проголошення та може бути оскаржена, в частині визначення розміру судового збору, протягом двадцяти днів, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ.

Суддя: /підпис/ОСОБА_1

ЗГІДНО:

Суддя Апеляційного суду

Полтавської області ОСОБА_1
СУДОВИЙ НАКАЗ
04.01.2017 м.Рівне
Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Куцоконь Ю.П. розглянувши заяву про видачу судового наказу ТОВ "Рівнегаз збут" до ОСОБА_1 про видачу судового наказу ,
Відповідно до ст. 67, ч. 1 ст. 68, ст. 179 Житлового кодексу України, п.5 ч. 3 ст. 20 Закону України Про житлово-комунальні послуги, ч. 1, 2 ст. 10 Закону України Про приватизацію державного житлового фонду, п.п. 17, 29 Правил надання населенню послуг з газопостачання, - утримання приватизованих квартир здійснюється за рахунок коштів їх власників. Квартиронаймач (власник) зобов'язаний своєчасно вносити плату за комунальні послуги, у строки встановлені договором або законом.
Відповідно до ст.ст. 525, 526 ЦК України зобовязання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства ,а за відсутності таких умов та вимог-відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобовязання не допускається .
На підставі викладеного, ст. ст. 525,526 ЦК України, ст. 68 Житлового кодексу України, п. 5 ч. 3 ст. 20 Закону України Про житлово-комунальні послуги, п. 7 "Правил користування приміщеннями житлових будинків", керуючись ст. ст. 96, 102, 103 ЦПК України, -
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя: Куцоконь Ю.П.
Відповідно до ст.105. ЦПК України, боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. У заяві про скасування судового наказу має бути зазначено:
1) найменування суду, в який подається заява;
2) ім'я (найменування) стягувача та боржника, а також ім'я (найменування) представника боржника, якщо заява подається представником, їхнє місце проживання або місцезнаходження;
3) наказ, що оспорюється;
4) посилання на обставини, які свідчать про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача;
5) посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти вимог стягувача;
6) перелік документів, що додаються до заяви. Заява підписується боржником або його представником і подається з її копією та копіями доданих до неї документів для надання стягувачеві. До заяви, яка подається представником боржника, має бути додано документ, що підтверджує його повноваження. До неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу застосовуються норми статті 121 цього Кодексу.
Відповідно до ст.106 ЦПК України, у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
пр. № 2/759/1107/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 січня 2017 року Святошинський районний суд м. Києва у складі

головуючого судді Миколаєць І.Ю.

при секретарі Шелудько В.В.

з участю представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про витребування доказів у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, Відділ у справах громадянства та реєстрації фізичних осіб Святошинського району м.Києва про усунення порушень прав власників шляхом визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2016 року позивач звернулись до суду з позовом до ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, Відділ у справах громадянства та реєстрації фізичних осіб Святошинського району м.Києва про усунення порушень прав власників шляхом визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1. заявляє клопотання про витребування доказів у Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги №1 (03179, м .Київ, вул. Чорнобильська, буд.5/7):

1) належним чином посвідчені копії документів про надання медичної допомоги ОСОБА_10.

Ці докази позивачу необхідні для підтвердження обставин, викладених у позовній заяві.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України особи, які беруть участь у справі і вважають, що подання потрібних доказів є неможливим або у них є складнощі в поданні цих доказів, мають право заявити клопотання про забезпечення цих доказів.

Згідно ч. 1 ст. 137 ЦПК України, у випадках, коли щодо отримання доказів у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, є складнощі, суд за їх клопотанням зобов'язаний витребувати такі докази. Клопотання про витребування доказів має бути подано до або під час попереднього судового засідання, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, - до початку розгляду справи по суті із долученням відомостей про неможливість отримання таких доказів особисто стороною або іншою особою, яка бере участь у справі.

Суд вважає що докази, які просить витребувати представник позивача зможуть підтвердити обставини викладені у його позовній заяві і можуть мати суттєве значення для вирішення справи по суті.

Керуючись ст. 133-134, 135, 137 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заявлене клопотання про витребування доказів задовольнити.

Витребувати від Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги №1, належним чином посвідчені копії документів, про надання медичної допомоги ОСОБА_10 (АДРЕСА_1).

Строк виконання даної ухвали - десять днів з дня отримання ухвали суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який вимагає суд, взагалі або у встановлені судом строки, зобов'язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п'яти днів з дня отримання цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:
У Х В А Л А

про повернення судового збору

30 січня 2017 року Подільський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Ларіонової Н.М.,

при секретарі Калашніковій Л.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду в місті Києві заяву Приватного підприємства «Столичні Будинки» про повернення судового збору, по цивільній справі за заявою Приватного підприємства «Столичні Будинки» про видачу судового наказу на стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за житлово-комунальні послуги, -

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м. Києва надійшла позовна заява, в якій позивач просив видати судовий наказ на стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за житлово-комунальні послуги за період березень 2013 р. - липень 2016 р., з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних, в загальній сумі у розмірі 3 957,04 грн.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 13.12.2016 року заяву ПП «Столичні Будинки» про видачу судового наказу на стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за житлово-комунальні послуги, було повернуто на підставі 121 ч.2 п.4 ЦПК України.

18.01.2017 р. заявник поштою надіслав до суду з заяву про повернення суми судового збору.

Відповідно до ст.7 ч.1 п.2 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила, за ухвалою суду у разі повернення заяви або скарги.

Як вбачається з наданих документів, позивачем при подачі позову було сплачено судовий збір у розмірі 689,0 грн. згідно платіжного доручення №1521 від 17.11.2016 р. через філію «Київсіті» ПАТ КБ «ПриватБанк», м. Київ.

Виходячи з наведеного, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення заяви Приватного підприємства «Столичні Будинки» про повернення судового збору.

Відповідно до п.42 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 р. № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» поданий заявником платіжний документ, що підтверджує сплату судового збору, повертається заявнику, а до матеріалів справи приєднується належним чином посвідчена копія цього документа.

Керуючись ст.7 Закону України «Про судовий збір», -

У Х В А Л И В :

Заяву Приватного підприємства «Столичні Будинки» про повернення сплаченого судового збору - задовольнити в повному обсязі.

Повернути Приватного підприємства «Столичні Будинки» () судовий збір у розмірі 689,0 грн. (шістсот вісімдесят дев*ять грн.), сплачений до державного бюджету (отримувач коштів - УДКСУ в Подільському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37975298, банк отримувача - ГУ ДКСУ у м. Києві, код банку отримувача (МФО) - 820019, рахунок отримувача - 0008, код класифікації доходів - 22030001), через філію «Київсіті» ПАТ КБ «ПриватБанк», м.Київ згідно з платіжним дорученням №1521 від 17.11.2016 р.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

СуддяН. М. Ларіонова
Справа № 191/5743/16-ц
Провадження № 2-н/191/11/17
С У Д О В И Й Н А К А З
11.01.2017 року м. Синельникове
Суддя Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області Черкова Н.Т. розглянувши заяву про видачу судового наказу Синельниківського міського комунального підприємства «Водоканал» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за послуги з водопостачання та водовідведення сумі 8 873 грн. 80 коп. та витрати по сплаті судового збору у розмірі 689,00 грн.
відповідно до ст. ст. 11, 12, 14, 202, 509, 526, 610, 611, 615, 617, 626, 627, 628, 629, 638, 653 ЦК України, ст.ст. 95-98, 103 ЦПК України,
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя Н.Т.Черкова
Згідно зі статтею 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.
Заява про скасування судового наказу розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви. (ч.6 ст. 1051 ЦПК України).
Відповідно до статті 106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Якщо суд за результатами розгляду заяви про скасування судового наказу прийняв ухвалу про залишення такої заяви без задоволення або змінив судовий наказ, то судовий наказ чи змінений судовий наказ набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судовий наказ чи змінений судовий наказ, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом..
Суддя: Н. Т. Черкова
Справа № 761/3214/17
Провадження № 2-з/761/91/2017
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 лютого 2017 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Піхур О.В., розглянувши заяву позивача про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи підприємця ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів за невиконаним договором, -

в с т а н о в и в :

У січні 2017 року позивач звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва в порядку цивільного судочинства з даним позовом.

Ухвалою Шевченківського районного суду від 01 лютого 2017 року було відкрито провадження по даній справі.

Також, позивач подала заяву, у якій просила суд забезпечити позов, шляхом накладення арешту на всі банківські рахунки ОСОБА_2 в межах суми стягнення в розмірі 31500 грн..

Свою вимогу обґрунтовує тим, що відповідач не виконала умови договору, який було укладено 08.09.2016 року між ОСОБА_1 та ФОП ОСОБА_2, чим порушила зобов'язання за даним договором, а тому є підстави вважати, що в разі невжиття заходів забезпечення позову буде завдано шкоду законним правам та інтересам позивача та втрати можливості повернути кошти. Крім того, відповідач може змінити своє місце знаходження у м. Києві та закрити свою підприємницьку діяльність, що може зробити неможливим стягнення коштів та утруднити виконання рішення суду.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа, в день її надходження без повідомлення відповідача та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ст. 151 ЦПК України, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі може вжити заходи забезпечення позову. Забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

З клопотання позивача вбачається, що в ньому належним чином не мотивовано те, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду та не конкретизовано на які саме банківські рахунки відповідача просить накласти арешт.

Таким чином, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про забезпечення поданого цивільного позову.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 151 - 153, 209, 210, 293, 294 ЦПК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006р. за № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», суд,

у х в а л и в :

У задоволенні заяви позивача про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи підприємця ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів за невиконаним договором - відмовити.

Ухвалу може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя