Провадження № 2-з-255/17
Справа №760/5702/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 вересня 2017 року Солом'янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Кушнір С.І.

при секретарі - Гаєвській С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Київського квартирно-експлуатаційного управління Міністерства оборони України, Житлової комісії Київського гарнізону про визнання бездіяльності протиправною та зобов»язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Київського квартирно-експлуатаційного управління Міністерства оборони України, Житлової комісії Київського гарнізону про визнання бездіяльності протиправною та зобов»язання вчинити дії.

09.08.2017 позивач надав заяву про забезпечення позову у справі шляхом заборони Київському квартирно-експлуатаційному управлінню Міністерства оборони України та Житловій комісії Київського гарнізону вчиняти дії щодо розподілу жилих приміщень до складання списку осіб, які користуються правом позачергового одержання жилих приміщень у київському гарнізоні, за встановленою формою в додатку 11 Інструкції № 737 і з включенням до цього Списку у першочерговому порядку інвалідів Великої Вітчизняної війни і прирівняних до них у встановленому порядку осіб за часом набуття категорії пільги-позачерговий та розміщення зазначеного Списку на веб-сайті МОУ в мережі Інтернет.

Суд, дослідивши матеріали справи вважає, що заява задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Згідно зі ст. 151 ЦПК України у заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено: причини, у зв'язку з якими потрібно забезпечити позов; вид забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Відповідно до постанови Пленуму ВСУ №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, згідно з роз'ясненнями, викладеними у вказаній постанові, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв'язку із застосуванням відповідних заходів.

Між тим, заявляючи клопотання про забезпечення позову шляхом заборони Київському квартирно-експлуатаційному управлінню Міністерства оборони України та Житловій комісії Київського гарнізону вчиняти дії щодо розподілу жилих приміщень до складання списку осіб, які користуються правом позачергового одержання жилих приміщень у Київському гарнізоні, за встановленою формою в додатку 11 Інструкції № 737 і з включенням до цього Списку у першочерговому порядку інвалідів Великої Вітчизняної війни і прирівняних до них у встановленому порядку осіб за часом набуття категорії пільги-позачерговий та розміщення зазначеного Списку на веб-сайті МОУ в мережі Інтернет заявником не викладені обставини щодо можливого ухилення боржника від виконання рішення суду або вчинення дій, які можуть утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Законом передбачено, що забезпечення позову можливе лише у разі достатньо обґрунтованого припущення про те, що невжиття заходів забезпечення позову може у майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Враховуючи вищезазначене, суд вважає доводи позивача про забезпечення позову необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 151-153 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 до Київського квартирно-експлуатаційного управління Міністерства оборони України, Житлової комісії Київського гарнізону про визнання бездіяльності протиправною та зобов»язання вчинити дії залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через суд першої інстанції протягом п'яти днів з дня її проголошення.

Особи, які брали участь у розгляді справи, але не були присутні при оголошенні, можуть оскаржити ухвалу до Апеляційного суду міста Києва через суд першої інстанції протягом п'яти днів з дня отримання її копії.

Суддя: С.І.Кушнір