У Х В А Л А

21 грудня 2017 року м. Дніпро

Суддя Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровськ Яковлев Д.О., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Дніпровської міської ради про стягнення земельної ділянки у власність,

В С Т А Н О В И В:

До Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровськ надійшла зазначена вище позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в якій останні просять суд: звільнити або відстрочити сплату судового збору у зв`язку із несплатоспроможністю; витребувати з відповідача копії документів, які були підставою для надання висновків №14/27-633 від 05 липня 2017 року, №14/27-634 від 05 липня 2017 року і №14/27-635 від 05 липня 2017 року; визнати неправомірним відмову у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою позивача; стягнути з міської ради на користь ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 земельні ділянки з кадастровими номерами :02:102:0229, :02:102:0230, :02:102:0231 відповідно.

Відповідно до ч.1 ст.187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченомустаттею 185цього Кодексу.

Вимоги до форми і змісту позовної заяви закріпленні в статті 175 ЦПК України.

Згідно п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Пунктом 2 частини 1 статті 176 ЦПК України визначено, що ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Згідно п.1 ч.1 ст.4 ЗУ «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Пунктом 2 частини 2 статті 4 зазначеного вище Закону встановлено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як роз`яснено у п.16 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов`язок покладається на позивача.

Пунктом 12 вказаної вище Постанови визначено, що у випадках об`єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону №3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру.

Частиною 1 статті 81 ЦПК України визначено обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Оскільки позивачами ставляться вимоги як майнового характеру (про стягнення земельних ділянок з відповідача на користь позивачів) так і не майнового характеру (про визнання неправомірною відмови), визначання суми судового збору повинно відбуватись виходячи з зазначених вище положень Закону України «Про судовий збір» та вартості спірного майна.

З урахуванням того, що позивачами не сплачено суму судового збору за заявленими вимогами приймаючи до уваги, що останніми не надано жодного належного доказу вартості земельних ділянок за кадастровими номерами :02:102:0229, :02:102:0230, :02:102:0231 та не визначено ціни позову, у суду відсутня можливість визначити розмір судового збору необхідний до сплати, що свідчить про не відповідність позову вимогам ст.ст.176 - 177 ЦПК України.

Щодо клопотання позивачів про звільнення або відстрочення сплати судового збору у зв`язку із несплатоспроможністю, зазначаю наступне.

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» визначено вичерпне коло осіб, які звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях.

Статтею 8 зазначеного вище Закону визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі

З урахуванням того, що позивачами не надано жодного належного доказу на підтвердження неплатоспроможності, приймаючи до уваги згадане вище положенням ст.81 ЦПК України яким визначено обов`язок кожного довести ті обставини на які він посилається належними та допустимими доказами (ст.76 ЦПК України), клопотання позивачів щодозвільнення або відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню.

Також, виходячи з того, що позивач звернувся з вимогою про стягнення земельної ділянки, тобто зі спором який виникає з приводу нерухомого майна, підсудність даної справи визначається за правилами визначеними ч.1 ст.30 ЦПК України тобто позов даної категорії пред`являється за місцезнаходженням майна або основної її частини.

Як зазначено судом апеляційної інстанції в ухвалі від 14 грудня 2017 року, винесеній при перегляді ухвали Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровськ від 26 жовтня 2017 року, висновок суду першої інстанції щодо відмови у відкритті провадження у даній справі у зв`язку з порушенням правил підсудності є передчасним, оскільки матеріали позовної заяви та додані до неї документи не містять належних доказів щодо віднесення спірних ділянок до того чи іншого району міста Дніпро.

Оскільки позивачі звертаючись до Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровськ з даним позовом посилаються на норми процесуального права, які визначають виключну підсудність, однак на підтвердження розташування земельних ділянок за кадастровими номерами :02:102:0229, :02:102:0230, :02:102:0231 на території Шевченківського району міста Дніпро, що згідно адміністративно-територіального поділу підпорядковані Бабушкінському районному суду міста Дніпропетровськ, не надали жодного належного доказу, приймаючи до уваги, що підставою для скасування судового рішення і направлення справи для розгляду до іншого суду є порушення правил визначення підсудності, позовна заява є такою, що не відповідає вимогам ЦПК України.

Крім того, як вбачається з листів №№4/16-1897, 4/16-1898, 4/16-1899 заступника начальника управління Департаменту по роботі з активами Головного архітектурно-планувального управління Дніпровської міської ради Нікон В.В., спірні земельні ділянки знаходяться в межах ділянок на які управлінням надані містобудівні висновки про погодження проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок ОСОБА_4 від 05 липня 2017 року №14/27-633, ОСОБА_5 від 05 липня 2017 року №14/27-635, ОСОБА_6 від 05 липня 2017 року №14/27-634.

Тобто виходячи із суті спору, вважаю за можливе запропонувати позивачам визначитись з колом осіб, які беруть участь у справи виходячи зі змісту зазначених вище листів, а саме з того, що спірні земельні ділянки знаходяться в межах ділянок на які управлінням надані містобудівні висновки про погодження проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , у зв`язку з чим рішення ухвалене за результатами даного спору муже вплинути на права та обов`язки зазначених осіб.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених устаттях 175і177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з вищевикладеного, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням часу для усунення визначених в ухвалі суду недоліків.

Керуючись ст.ст.30, 76, 81, 176-177, 185 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Дніпровської міської ради про стягнення земельної ділянки у власність залишити без руху.

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звільнення або відстрочення сплати судового збору відмовити.

Запропонувати позивачам у семиденний строк (сім календарних дні) з дня отримання копії ухвали про залишення позову без руху подати до канцелярії суду позовну заяву в новій редакції з зазначенням ціни позову;квитанцію про сплату судового збору виходячи з вартості спірних земельних ділянок та розрахованою в порядку визначеному Законом України «Про судовий збір» на (реквізити: отримувач коштів - УДКСУ у Шевченківському районі м. Дніпра, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37989274; банк отримувача - ГУ ДКСУ в Дніпропетровській області; код банку отримувача (МФО) 805012; рахунок отримувача 0004, код класифікації доходів бюджету 22030101); належні та допустимі докази визначення вартості зазначених земельних ділянок; належні та допустимі докази щодо віднесення спірних земельних ділянок до Шевченківського районну міста Дніпро який згідно адміністративно-територіального поділу підпорядкований Бабушкінському районному суду міста Дніпропетровськ.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог суду у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.О.Яковлев