Справа № 564/1299/17
14 вересня 2017 року
Костопільський районний суд Рівненської області в складі:
головуючий суддя Левчук В.В.
секретар судового засідання Здибель І.О.
представника позивача - не з'явився
відповідача - не зявився
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Костопільського районного суду Рівненської області цивільну справу №564/1299/17 за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості
Позивач, Публічне акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк" звернувся до Костопільського районного суду Рівненської області з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.
Позивач не забезпечив явку уповноваженого представника в судове засідання. У своїй позовній заяві вказує, що у разі неявки представника в судове засідання, не заперечує проти розгляду справи за відсутності представника банку та винесення заочного рішення судом. Окрім того, представником банку подано суду клопотання про розгляд справи за відсутності позивача.
Відповідач в судове засідання не з'явився, причини своєї неявки суду не повідомив. Про дату, час та місце розгляду справи сторін було повідомлено належним чином, що підтверджується рекомендованими повідомленням про вручення поштового відправлення.
Відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Враховуючи заяву позивача, дослідивши докази належного повідомлення відповідача про дату, час та місце розгляду справи, суд, дотримуючись вимог ст.224 ЦПК України, дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності відповідача та постановлення заочного рішення у справі.
Суд всебічно та об'єктивно дослідивши наявні у матеріалах справи докази дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення частково.
Так, судом встановлено, що 03.10.2011 року ОСОБА_1 звернувся до Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" із анектою-заявою про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг, згідно якої отримав кредит у розмірі 3000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. ОСОБА_1 взяв на себе зобов'язання погашати зазначений кредит та проценти по ньому щомісячно в розмірі 7% від суми заборгованості (далі - договір) /а.с. 8,9/.
Відповідно до п.2.1.1.2.3, 2.1.1.2.4 Умов та правил надання банківських послуг, кредитний ліміт встановлюється за рішенням банку, який може збільшити або зменшити його в будь-який момент.
Із заяви ОСОБА_1 вбачається, що він був ознайомлений та згідний з умовами надання банківських послуг і тарифами банку.
Вказаний договір відповідає вимогам ст.634 ЦК України.
Згідно з ч.2 ст.1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов'язок позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася та сплати процентів.
Оскільки за договором між ПАТ КБ "ПриватБанк" та ОСОБА_1 останній взяв на себе зобов'язання погашати зазначений кредит та проценти по ньому щомісячно в розмірі 7% від суми заборгованості (ОСОБА_2 з Тарифів обслуговування кредитних карт "Універсальна") та зазначені обов'язки порушив, що підтверджується розрахунком заборгованості за договором /а.с.5-7/, то у банку виникло право вимоги повернення частини позики, що лишилася в розмірі 2645,62 грн. та сплати процентів.
При вирішенні спору судом береться до уваги, що остання сплата заборгованості за кредитом зі сторони відповідача мала місце 22.04.2016 року, що підтверджується розрахунком заборгованості /а.с.5-7/.
Статтею 1048 ЦК Українивизначено, що позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики. ОСОБА_1 отримав кредит зі сплатою 3% на місяць, а з 01.01.2013 року - зі сплатою 2,5% на місяць на суму залишку заборгованості за кредитом /а.с.9/.
Пунктом 1.1.3.2.3 умов і правил надання банківських послуг визначено, що банк має право змінювати тарифи, а також інші умови обслуговування рахунків та при цьому банк, за виключенням випадків зміни розміру наданого кредиту (кредитного ліміту), зобов'язаний не менше ніж за 7 днів до введення змін проінформувати клієнта в виписці по картрахунку і якщо протягом 7 днів банк не отримає повідомлення клієнта про незгоду зі змінами, то вважається, що клієнт прийняв нові умови. Водночас, зазначеним пунктом визначено, що право зміни розміру наданого на платіжну картку кредитного ліміту банк залишає за собою в односторонньому порядку, по власному рішенню та без попереднього повідомлення клієнта.
В судовому засіданні з розрахунку заборгованості за кредитним договором встановлено, що банком було змінено розмір відсоткової ставки за кредитним договором з 30% до 34.8 % на місяць, починаючи з 01.09.2014 року, та з 34,8 % до 43,2 % на місяць, починаючи з 01.04.2015 року.
Оскільки така зміна відсоткової ставки відповідає умовам договору і станом на 05.06.2017 року борг по процентам за користування кредитом становив 765,32 грн. і на даний час він не сплачений, то в цій частині позовні вимоги слід задовольнити.
При цьому судом береться до уваги і те, що відповідач позовні вимоги та розрахунок заборгованості не заперечив.
Статтею 549 ЦК України визначено, що неустойкою (пенею, штрафом) є грошова сума, яку боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.
Відповідно до довідки про умови кредитування, у разі виникнення прострочених зобов'язань, клієнт сплачує банку пеню, яка є сумою базової процентної ставки за договором, розділеної на 30 і нараховується за кожен день прострочення кредиту та 1% від заборгованості, але не менше 30 грн. в місяць і нараховується 1 раз в місяць, за наявності прострочення по кредиту або процентам 5 і більше днів при виникненні прострочення на суму більше 50 грн.
Оскільки ОСОБА_1 зобов'язання перед банком порушив, то відповідно до довідки про умови кредитування та вимог ст.549 ЦК України з нього на користь ПАТ КБ "ПриватБанк" підлягає стягненню пеня в розмірі 7913,80 грн.
При укладенні кредитного договору від 03.10.2011 року сторони домовились, що за порушення взятих зобов'язань по поверненню коштів більш ніж на 30 днів ОСОБА_1 зобов'язується сплатити на користь банку штраф в фіксованій частині в розмірі 500 грн. та в розмірі 5% від ціни позову (п.2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг).
Оскільки ОСОБА_1 зобов'язання перед банком порушив, то відповідно до п.2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг та вимог ст.1050 ЦК України з відповідача на користь ПАТ КБ "ПриватБанк" підлягає стягненню штраф в розмірі 500 грн. (фіксована частина) та в розмірі 566,24 грн. (процентна складова).
Статтею 616 ЦК України визначено, що суд має право зменшити розмір збитків та неустойки, які стягуються з боржника, якщо кредитор умисно або з необережності сприяв збільшенню розміру збитків, завданих порушенням зобов'язання, або не вжив заходів щодо їх зменшення.
З наданого банком розрахунку заборгованості по пені вбачається, що банк, будучи обізнаним, що позичальник тривалий час не погашає наявний борг, а сума заборгованості постійно зростає, не вживав ніяких заходів щодо зменшення розміру збитків протягом тривалого часу.
З урахуванням положень ст.10 ЦПК України, суд дійшов висновку, що банк своїми діями сприяв збільшенню розміру пені, а тому наявні підстави для зменшення її розміру, відповідно до загальних засад цивільного законодавства, а саме передбачених п.6 ч.1 ст.3 ЦК України засад справедливості, добросовісності та розумності.
Враховуючи вказані обставини, розмір збитків та дії позивача, а також заяву відповідача, суд вважає за можливе зменшити розмір пені із суми 7913,80 грн. до 3000 грн.
Одночасно, беручи до уваги зазначені вище обставини та те, що процентна складова штрафу залежить від розміру позовних вимог, який був збільшений внаслідок тривалого незвернення позивача до суду, суд вважає, що наявні підстави для зменшення зазначеного штрафу до 200 грн. (процентна складова), відповідно до загальних засад цивільного законодавства, а саме передбачених п.6 ч.1 ст.3 ЦК України засад справедливості, добросовісності та розумності.
При вирішенні питання про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ КБ "ПриватБанк" штрафу (фіксована частина), суд виходить з того, що розмір штрафу, в даному випадку, не залежить від часу звернення позивача до суду, а тому, позовні вимоги в цій частині підлягають до задоволення в повному об'ємі. За таких обставин, з ОСОБА_1 на користь ПАТ КБ "ПриватБанк" підлягає до стягнення 500 грн. штрафу (фіксована частина).
Відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею та документально підтверджені судові витрати.
Відповідно до ст.4 Закону України "Про судовий збір", ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Станом на 01.01.2017 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1600 грн.
Позивачем при поданні позовної заяви сплачено 1600 грн. судового збору, що підтверджується платіжним дорученням №PROM9B1QKO від 09.06.2017 року /а.с.1/. Таким чином, витрати по сплаті судового збору в сумі 1600 грн. підлягають стягненню з відповідача на користь ПАТ КБ "ПриватБанк".
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 549, 616, 1048, 1054 ЦК України, керуючись ст. 10, 57, 62, 88, 212, 224-226 ЦПК України, суд -
Позов Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задоволити частково.
В задоволенні решти позовних вимог відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте Костопільським районний судом за письмовою заявою відповідача шляхом подачі заяви про перегляд заочного рішення протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Рівненської області через Костопільський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня проголошення рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

СуддяОСОБА_2