Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 січня 2017 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Шаховніної М. О.,

при секретарі - Якимович К. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1, заінтересовані особи - Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), Київська міська рада, ОСОБА_2, про встановлення факту, що має юридичне значення,

В С Т А Н О В И В :

У листопаді 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення.

Свої вимоги мотивує тим, що їй згідно ухвали Подільського районного суду м. Києва від 25 лютого 2016 року було виділено в натурі 1/2 частину будинку по АДРЕСА_1, іншу 1/2 частину даного будинку було виділено ОСОБА_2 без зазначення адрес новостворених об'єктів. Право спільної часткової власності припинено.

Вказала, що згідно рішення Виконкому Подільської райради депутатів трудящих м. Києва від 16.08.1966 року № 784, спірний будинок у 1966 році був розділений в натурі та присвоєно адреси, а саме: ОСОБА_3 № 19 та ОСОБА_4 № 19-а.

Посилаючись на те, що ухвалою суду від 25 лютого 2016 року припинено право спільної власності на будинок по АДРЕСА_1 без зазначення адрес новостворених об'єктів, що не дає можливості пройти процедуру державної реєстрації прав на нерухоме майно для створення об'єктів нерухомості за фактично існуючими адресами, заявниця просить визнати факт, що частина житлового будинку, що їй належить є окремим домоволодінням з поштовою адресою АДРЕСА_1.

У судовому засіданні заявниця заяву підтримала, з тих же підстав просили її задовольнити.

ОСОБА_2 у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні заяви.

Представники заінтересованих осіб у судове засідання не з'явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Заслухавши пояснення заявниці, ОСОБА_2, вивчивши матеріали справи, суд вважає, що заява задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Як встановлено у судовому засіданні, ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 25 лютого 2016 року було виділено в натурі 1/2 частину будинку по АДРЕСА_1 ОСОБА_1, а іншу 1/2 частину даного будинку було виділено ОСОБА_2 Право спільної часткової власності припинено (а.с. 6-7).

У даній ухвалі не зазначено адреси новостворених об'єктів.

Згідно рішення Виконкому Подільської райради депутатів трудящих м. Києва від 16.08.1966 року № 784, спірний будинок у 1966 році був розділений в натурі та присвоєно адреси, а саме: ОСОБА_3 № 19 та ОСОБА_4 № 19-а (а.с. 8).

Заявниця звертаючись до суду з даною заявою, посилається на те, що ухвалою суду від 25 лютого 2016 року припинено право спільної власності на будинок по АДРЕСА_1 без зазначення адрес новостворених об'єктів, що не дає можливості пройти процедуру державної реєстрації прав на нерухоме майно для створення об'єктів нерухомості за фактично існуючими адресами.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Під способами захисту суб'єктивних цивільних прав розуміють визначені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в ст. 16 ЦК України.

За положеннями ст. 4 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Статтею 12 ЦК України передбачено, що особа вільно на власний розсуд обирає способи захисту цивільного права.

У ч. 1 ст. 11 ЦПК України зазначено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно зі ст. 234 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Згідно з роз'ясненнями, які містяться у постанові Пленуму Верховного Суду № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення: встановлення факту не пов'язується з наступним вирішенням спору про право.

Згідно Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до повноважень сільської, селищної, міської, районної, обласної рад віднесено прийняття рішень з питань адміністративно-територіального устрою, що передбачає прийняття рішень про присвоєння адреси об'єктам нерухомого майна.

Так, розпорядженням № 1094 від 25 червня 2011 року виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Про питання присвоєння поштової адреси об'єктам нерухомості у м. Києві» затверджено Тимчасовий порядок присвоєння поштової адреси об'єктам нерухомості у м. Києві».

Зазначеним Порядком визначено, що присвоєння поштової адреси здійснюється за заявою власника майна. До заяви про присвоєння поштової адреси в обов'язковому порядку додаються наступні документи: завірена в установленому порядку копія документа, що посвідчує право власності на земельну ділянку чи право користування земельною ділянкою (при необхідності); копія правовстановлюючого документа на об'єкт нерухомого майна або сертифікат відповідності (для новозбудованих об'єктів).

Отже, відповідно до вказаного Тимчасового порядку звернутися з відповідним клопотанням про присвоєння об'єкту нерухомості поштової адреси має право виключно власник такого об'єкту нерухомого майна.

Присвоєння поштових адрес багатоквартирним житловим будинкам, домоволодінням, житловим будинкам садибного типу, індивідуальним дачним та садовим будинкам здійснюється розпорядженням відповідної районної в місті Києві державної адміністрації. Заявники подають заяву про присвоєння поштової адреси до дозвільного центру відповідної районної в місті Києві державної адміністрації.

Присвоєння поштових адрес іншим об'єктам нерухомого майна здійснюється наказом Департаменту містобудування та архітектури. Заявники подають заяву про присвоєння поштової адреси до Департаменту містобудування та архітектури через Міський дозвільний центр.

У судовому засіданні ОСОБА_1 пояснила, що вона звернулася до Управління державної реєстрації Головного теріторіального управління юстиції у м. Києві з заявою про державну реєстрацію права власності на 1/2 частину житлового будинку по АДРЕСА_1.

06 квітня 2016 року Управлінням державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві прийнято рішення про зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію права та їх обтяжень, у зв'язку з тим, що ОСОБА_1 не було подано всіх необхідних документів відповідно до п. 52 Порядку, а саме не надано технічний паспорт на новостворений об'єкт та документ, що підтверджує присвоєння новоствореному об'єкту нерухомого майна окремої адреси (а.с. 32).

Судом встановлено, що заявниця з відповідними заявами про присвоєння об'єкту нерухомості поштової адреси до місцевих органів виконавчої влади не зверталася, доказів цього суду не надала.

Враховуючи вищевикладене та те, що заявниця не надала докази, що у неї не має іншої можливості встановити поштову адресу, суд дійшов висновку, що заява про встановлення поштової адреси задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 3, 4, 11, 16, 60, 208, 212-215, 218, 234, 256 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1, заінтересовані особи - Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради, Київська міська рада, ОСОБА_2, про встановлення факту, що має юридичне значення відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду міста Києва шляхом подання через Подільський районний суд міста Києва апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя М. О. Шаховніна