Провадження № 2/712/2474/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 вересня 2016 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді - Мельник І.О.

з участю секретаря - Хоменко А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Черкаської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до суду з позовом до Черкаської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2, який по день смерті проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1. Після смерті померлого залишилася спадщина, а саме житловий будинок, який розташований на земельній ділянці розміром 1000.0 кв.м., кадастровий номер НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_1. За життя померлим заповіт не був складений. В серпні 2017 року позивачка звернулася до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини. Проте, у нотаріальній конторі їй повідомили, що строк для прийняття спадщини пропущений та підлягає визначенню додатковий строк в судовому порядку. Після смерті батька, переживаючи тяжку втрату, позивачка не звернулася у встановлений строк із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, оскільки вважала, що вступила у фактичне управління спадщиною. Адже з 2016 року фактично постійно проживала разом із батьком, так як він був людиною похилого віку та тяжко хворів, тому позивачка взяла на себе всі обов'язки із догляду та ведення домашнього господарства. Також позивачка займалася похованням батька, розпорядилася його речами, сплачувала відповідні комунальні послуги, які нараховуються за місцем знаходження спадщини і тому була впевнена, що ці дії прирівнюються до подання заяви про прийняття спадщини. Враховуючи викладене, позивач змушений звернутись до суду з заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В судове засідання позивачка не з'явилася, скерувала до суду заяву, просила справу розглядати без її участі, позов підтримала у повному обсязі просила його задовольнити та визначити додатковий термін для прийняття спадщини.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, скерував до суду заяву, просив справу розглядати без його участі, при вирішенні спору покладався на думку суду.

У зв'язку з неявкою в судове засідання сторін по справі фіксація технічними засобами відповідно до ч.2 ст. 197 ЦПК України не здійснювалася.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2, що підтверджується актовим записом про смерть № 95 від 11.01.2017, складенийм Черкаським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області.

ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2, батьками записані ОСОБА_2 та ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2.

Відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу 12.11.1986 шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_1 розірваний, після реєстрації розірвання шлюбу прізвище не змінювалось.

ОСОБА_1 та ОСОБА_7 26.04.1990 зареєстрували шлюб , внаслідок реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище ОСОБА_1, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу НОМЕР_3 виданого відділом реєстрації актів громадянського стану виконавчого комітету Черкаської міської ради.

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину від 07.07.1999 ОСОБА_2 після смерті матері ОСОБА_8 отримав спадщину у вигляді житлового будинку з надвірними спорудами, що знаходиться в АДРЕСА_1.

ОСОБА_2 на праві власності належала земельна ділянка розміром 1000.0 кв.м., кадастровий номер НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_1.

Статтею 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У п. 24 постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини; при цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов»язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій.

Відповідно до положень листа Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст. 1269 ЦКУ, та набути право на спадщину відповідно до ч. 5 ст. 1268, статей 1296 - 1299 ЦК. Вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування може відбуватися лише після прийняття спадщини.

Належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді справи про визначення додаткового строку на прийняття спадщини не потрібно залучати нотаріуса, державну нотаріальну контору в якості третіх осіб, адже вони є учасниками правовідносини із спадкування та заінтересованими особами.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Встановлений законодавством строк для звернення із заявою до нотаріальної контори ОСОБА_1 пропустила в силу переконання того, що вважала що фактично прийняла спадщину, адже постійно проживала з батьком, здійснювала догляд за ним, сплачувала комунальні платежі.

Враховуючи викладене, аналізуючи докази в їх сукупності, суд вважає, що позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини з поважної причини, тому йому може бути визначений додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини терміном на два місяці.

Керуючись ст. ст.10, 11, 57- 60, 88, 174, 209, 212-215 ЦПК України, ст. ст.1223, 1261, 1270, 1272 ЦК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Черкаської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк - два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Черкаської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 10-ти денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Головуючий І.О.Мельник