Провадження №2/523/4390/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" серпня 2017 р.Суддя Суворовського районного суду м. Одеси Бабаков В.П., розглянувши позовну заяву ОСББ «Марсельський Зд» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про визнання документів на право власності недійсними та отриманими у незаконний спосіб, виселення, відшкодування збитків, витребування майна з чужого незаконного володіння,-

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла вищевказана позовна заява.

Позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.119-120 ЦПК України.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.119 ЦПК України, позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Однак, позивачем в позовній заяві не вказано ціну позову, оціночну вартість спірного майна та розмір комунальних послуг, які позивач просить відшкодувати.

Також згідно ч.5 ст.119 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору. Суду надається оригінал квитанції про сплату судового збору.

Як вбачається з позовної заяви, позивач звернувся з чотирма вимогами, а саме: двома вимогами майнового характеру про відшкодування збитків та витребування майна з чужого незаконного володіння та двома вимогами немайнового характеру: про визнання документів на право власності недійсними та отриманими у незаконний спосіб і виселення.

Згідно ч.3 ст.6 ЗУ «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно ч.1 ст.4 ЗУ «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01.01.2017р. розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становив 1600грн.

Відповідно до п.1.1 ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1% від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб(640,00грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб(8000,00грн.).

В даному випадку судовий збір має бути сплачено у розмірі 1 % від ціни позову, що складається з оціночної ринкової вартості спірного майна та розміру комунальних послуг, які позивач просить відшкодувати.

Згідно ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до п.1.1 ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб(640,00 грн.).

Отже, судовий збір за вимоги немайнового характеру має бути сплачено розмірі 0,8(0,4+0,4) розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб(1280грн.).

Також, позивач звернувся до суду із заявою про забезпечення позову.

Згідно ст.151 ЦПК України, до заяви про забезпечення позову додається документ про сплату судового збору. Суду надається оригінал квитанції про сплату судового збору.

Проте заява про забезпечення позову подана з порушеннями зазначених вимог ЦПК України.

Відповідно до п.1.4 ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду заяви про забезпечення позову, яка фізичної особи, становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб(320,00 грн.).

Позивачем при подачі позову сплачено тільки 700грн. на рахунок суду, але, як зазначалося вище, не вказано ціну позову, тобто оціночну вартість спірного майна та розмір комунальних послуг, які позивач просить відшкодувати.

Крім того, згідно ч.4 ст.119 ЦПК України, позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

В даному випадку це стосується вимог ст.36 ЦПК України, а саме: сторона, в якої за рішенням суду виникне право заявити вимогу до третьої особи або до якої у такому випадку може заявити вимогу сама третя особа, зобов'язана повідомити суд про цю третю особу. У заяві про залучення третьої особи повинні бути зазначені ім'я (найменування) третьої особи, місце її проживання(перебування) або місцезнаходження та підстави, з яких вона має бути залучена до участі у справі.

Проте позовна заява подана з порушеннями зазначених вимог ЦПК України.

Як вбачається з матеріалі позову, позивач просить суд визнати документи на право власності недійсними та отриманими у незаконний спосіб на колясочну в четвертому підїзді буд.27 по вул. Марсельській в м. Одесі, при цьому зазначає, що відповідач спірне приміщення приватизував.

Виходячи із суті даних позовних вимог, суд доходить висновку, що позивачу слід залучити орган приватизації, який видав приватизаційні документи на спірне приміщення в якості третьої особи.

Враховуючи викладене, суд вважає, що позивачу по справі необхідно уточнити позовну заяву, вказавши ціну позову згідно оціночної ринкової вартості спірного майна та розміру комунальних послуг, які він просить відшкодувати, сплатити судовий збір згідно заявлених вимог в позовній заяві, та судовий збір за подання заяви про забезпечення позову, залучити третьою особою орган приватизації, який видав приватизаційні документи на спірне приміщення.

У відповідності до ч.1 ст.121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.119,120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.119-121 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСББ «Марсельський Зд» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про визнання документів на право власності недійсними та отриманими у незаконний спосіб, виселення, відшкодування збитків, витребування майна з чужого незаконного володіння залишити без руху.

Повідомити ОСББ «Марсельський Зд» про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви у строк, що не може перевищувати пяти днів з дня отримання ухвали, в іншому випадку позовна заява буде вважатись не поданою та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя