Справа №: 398/1433/17
провадження №: 2/398/1746/17
"04" серпня 2017 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі: головуючого - судді Коліуш Г.В., за участю секретаря Замкової Ю.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Олександрії Кіровоградської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,
Позивач звернувся до суду з позовом про визнання відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням квартирою 7 в будинку 3 по вул. Василя Сухомлинського (40 років Жовтня) міста Олександрії Кіровоградської області.
Позов обґрунтовує тим, що він є власником квартири №7 в будинку №3 розташованого по вул. Василя Сухомлинського (колишня 40 років Жовтня) в м. Олександрії Кіровоградської області на підставі договору купівлі-продажу від 29 травня 1997 року, який посвідчений приватним нотаріусом ОСОБА_3І та зареєстрований в Олександрійському БТІ 30.05.1997 року за номером 9762/78. Крім нього у вказаному будинку зареєстрований та деякий час проживав його зять ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, який з 2014 року на власний розсуд змінив місце проживання і місце його теперішнього знаходження йому невідомо. Відповідач з 2014 року по теперішній час у вказаній квартирі не проживає та не зявляється. Всі обовязки та матеріальні затрати по утриманню житлового приміщення несе лише позивач. Оскільки за вищевказаною адресою відповідач не проживає, в позивача виникають проблеми зі сплатою надмірних комунальних послуг, а також з оформлення державної субсидії на сплату комунальних послуг.
Позивач в судовому засіданні 06.06.2017 року пояснив, що судову повістку про виклик ОСОБА_2 в судове засідання отримав він особисто в звязку з необізнаністю щодо необхідності отримання повістки особисто відповідачем. В судовому засіданні 02.08.2017 року позивач пояснив, що судову повістку про виклик відповідача отримала невідома особа, оскільки він зазначену повістку не отримував.
Позивач та представник позивача в судове засіданні не зявились, про час, дату та місце судового засідання повідомлені належним чином, від представника позивача та позивача надійшли заяви про розгляд справи без їхньої участі, позивач наполягав на позовних вимогах, проти заочного розгляду справи не заперечував.
Відповідач в судове засідання, не зявився. про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Відповідно до ч. 5 ст. 74 ЦПК України у разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином. Враховуючи викладене, відповідач вважається таким, що про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
За таких обставин, суд ухвалив провести заочний розгляд справи та вважає за можливе розглянути справу у відсутність відповідача, постановивши заочне рішення відповідно до вимог ст. ст. 224 - 226 ЦПК України.
Згідно з ч. 2 ст. 197 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.
Відповідно до ст.11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
Як вбачається з матеріалів справи, позивач є власником квартири АДРЕСА_1 (колишня назва 40 років Жовтня) в м. Олександрії Кіровоградської області, що підтверджується договором купівлі-продажу від 29.05.1997 року, зареєстрованим в БТІ 30.05.2017 за реєстровим номером 9762/78 (а.с.5).
З довідок № 865 від 31.03.2017 року та №4090 від 14.07.2017 року, виданих КП «Житлогосп» вбачається, що в квартирі № 7 в будинку №3, розташованому по вул. Василя Сухомлинського (колишня 40 років Жовтня) в м. Олександрії Кіровоградської області зареєстрований ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 (власник) та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 (зять), однак відповідно до акта-розпорядження від 31.03.2017 року, складених КП «Житлгосп», в присутності свідків ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, та акта-розпорядження від 14.07.2017 року, складених КП «Житлгосп», в присутності свідків ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7І, при обстеженні квартири АДРЕСА_2, було встановлено, що в квартирі зареєстрований з 18.12.2012 року ОСОБА_2, але з 2014 року не проживає.
Відповідно до частини четвертої статті 156 ЖК України до членів сімї власника відносяться особи, зазначені в частині другій статті 64 цього Кодексу, а саме подружжя, їх діти і батьки. Членами сімї власника може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство.
Таким чином, судом встановлено, що відповідач не є власником зазначеного квартири, а також не є членом сімї позивача власника квартири. Крім того, відповідач зареєстрований в ІНФОРМАЦІЯ_3, але з 2014 року не проживає за адресою реєстрації.
Частиною першою статті 383 ЦК України закріплені положення, відповідно до яких громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей та інших осіб.
Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Згідно з положеннями статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Зазначена норма матеріального права визначає право власника, у тому числі житлового приміщення або будинку, вимагати будь яких усунень свого порушеного права від будь-яких осіб будь-яким шляхом, який власник вважає прийнятним. Визначальним для захисту права на підставі цієї норми права є наявність у позивача права власності та встановлення судом наявності перешкод у користуванні власником своєю власністю. При цьому не має значення ким саме спричинено порушене право та з яких підстав. Аналіз зазначеної норми дає підстави для висновку про те, що власник має право вимагати від осіб, які не є членами його сімї, а також не відносяться до кола осіб, які постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство, усунення порушень свого права власності у будь-який час.
Такий правовий висновок міститься у постанові ВСУ від 16.11.2016 року по справі №6-709цс16, який відповідно до ст.360-7 ЦПК України має враховуватися судом при застосуванні таких норм.
Статтею 41 Конституції України та статтею 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном на власний розсуд, учиняти щодо свого майна будь-які угоди відповідно до закону за своєю волею незалежно від волі інших осіб.
Судом не встановлена можливість збереження жилого приміщення за відповідачем,
Враховуючи викладене, суд вважає, що позивачем доведена та встановлена судом наявність перешкод у користуванні своєю власністю, тому позов підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 11, 60, 209, 212 - 215, 223, 224 - 226, 228, 294, 296 ЦПК України, суд,-
Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, таким, що втратив право користування жилим приміщенням, а саме, квартирою №7 в будинку № 3 по вулиці Василя Сухомлинського (колишня назва - 40 років Жовтня) в м. Олександрії Кіровоградської області.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду Кіровоградської області через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області. У цьому разі десятиденний строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду Кіровоградської області через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Коліуш Г.В.