30.08.2017 Справа № 363/1423/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2017 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області в складі: головуючого - судді: Баличевої М.Б., при секретарі: Рибки І.Є., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вишгород цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Вишгородської міської ради, третя особа: Вишгородська районна державна нотаріальна контора Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

В квітні 2017 року позивач звернулася до суду з позовом до Вишгородської міської ради, третя особа: Вишгородська районна державна нотаріальна контора Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.Позов мотивує тим, що вона є власницею ? частини квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, яку вона успадкувала після смерті свого батька ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року, в тому числі з урахуванням ? частки, від якої відмовилась на її користь її мати - ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 року померла її мати ОСОБА_4, після її смерті залишилось спадкове майно, а саме: ? частини квартири що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1. Позивач також вказала, що маючи намір прийняти спадщину, тим більше, що вона є єдиним спадкоємцем за законом першої черги після смерті ОСОБА_5, вона звернулась з відповідною заявою до Вишгородської державної нотаріальної контори. Однак, 05.04.2017 року державний нотаріус виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки нею не були виконані дії, які б свідчили про прийняття нею спадщини, а саме - це фактичний вступ або подана спадкоємцем в державну нотаріальну контору заява за місцем відкриття спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Вважає, що вказаний строк для прийняття спадщини нею було пропущено з поважних причин, оскільки після смерті матері, вона весь час перебувала біля свого сина, який знаходився на стаціонарному лікуванні у Вишгородській ЦРЛ з діагнозом - рак підшлункової залози. ІНФОРМАЦІЯ_4 року помер її син ОСОБА_6, а її психологічний стан не давав їй змоги подати відповідну заяву до державного нотаріуса. На підставі викладеного, змушена звернутись до суду з вказаним позовом та просить суд, визначити їй додатковий строк у три місці для подання нею заяви про прийняття спадщини за законом після смерті її матері ОСОБА_5

Представник позивача в судове засідання не з"явився, через канцелярію суду надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовну заяву підтримав та просив її задовольнити.

Представник відповідача Вишгородської міської ради Київської області у судове засідання не з'явився, на адресу суду надіслав заяву про розгляд справи у його відсутність.

Представник третьої особи Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області у судове засідання не з'явився, на адресу суду надіслав заяву про розгляд справи у його відсутність.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до ст. 57 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1, являється донькою ОСОБА_5 та ОСОБА_3, що підтверджується копією свідоцтва про народження ОСОБА_1, батьками якої записані ОСОБА_5 та ОСОБА_3, копією свідоцтва про шлюб, відповідно до якого позивач змінила прізвище з «ОСОБА_1» на «ОСОБА_1» (а.с. 7-8).

У відповідності до Свідоцтва про право на спадщину за законом, яке було видане державним нотаріусом Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області Пушняк М.О. 12.02.2016 року та зареєстроване в реєстрі 2-149 (спадкова справа № 193/2014), позивач ОСОБА_1 є власницею ? частини квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, яку вона успадкувала після смерті свого батька - ОСОБА_3, що помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року, в тому числі з урахуванням ? частки, від якої відмовилась на користь неї її мати ОСОБА_5 (а.с. 9).

ІНФОРМАЦІЯ_3 року мати позивача - ОСОБА_5 померла, про що Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Вишгородського районного управління юстиції у Київській області 24.02.2016 року було складено відповідний актовий запис за № 55 (а.с. 10).

Після смерті матері позивача ОСОБА_5 залишилось спадкове майно, а саме ? частини квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, що підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло та копією технічного паспорту (а.с. 12-17).

Маючи намір прийняти спадщину, оскільки позивач є єдиною спадкоємицею після смерті матері ОСОБА_5 за законом першої черги, позивач звернулась до з відповідною заявою до Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області.

Однак, 05 квітня 2017 року державний нотаріус Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області Пушняк М.О. виніс постанову за № 295/02-31 про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки позивачем не були виконані передбачені ст. ст. 1268 - 1270 ЦК України дії, які б свідчили про прийняття спадщини, а саме - це фактичний вступ або подана спадкоємцем в державну нотаріальну контору заява за місцем відкриття спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини (а.с. 18).

Матеріалами справи встановлено, що позивачем ОСОБА_1 встановлений законом строк для прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_5 був пропущений з поважних причин, оскільки після смерті ОСОБА_5, позивач певний проміжок часу перебувала біля свого сина, який знаходився на стаціонарному лікуванні у Вишгородській ЦРЛ з діагнозом - рак підшлункової залози.

ІНФОРМАЦІЯ_4 року помер син позивача - ОСОБА_6 (а.с. 19-21).

Згідно ст.ст. 1268,1269,1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її і протягом шести місяців з часу відкриття спадщини спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Частиною 3 зазначеної статті передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз'яснено Верховним Судом України у п.26 постанови Пленуму від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця за місцем відкриття спадщини, наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку про прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Оскільки позивач в інший спосіб, окрім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, тому суд дійшов висновку, що можливо надати позивачу додатковий строк для прийняття спадщини.

В даному випадку позивачу визначений додатковий строк для подачі заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини терміном в три місяці.

Керуючись ст.ст. 1270, 1272 ЦК України, ст.ст.209,215 ЦПК України,-

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Вишгородської міської ради, третя особа: Вишгородська районна державна нотаріальна контора Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Надати ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 року.

Додатковий строк встановити терміном в три місяці після набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Київської області через Вишгородський районний суд Київської області на протязі десяти днів з моменту його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя М.Б. Баличева