ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

19 серпня 2017 року суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області Осаулова Н.А., перевіривши матеріальної зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна особистою приватною власністю в межах розгляду цивільної справи 381/1368/17 (провадження 2/381/740/17) за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Фастівського міськрайонного суду Київської області перебуває цивільна справа 381/1368/17 (провадження 2/381/740/17) за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя.

18 серпня 2017 року відповідачем ОСОБА_1 через канцелярію суду подано зустрічну позовну заяву до ОСОБА_2 про визнання майна особистою приватною власністю.

Згідно положень ст.3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси. Відмова від права на звернення до суду за захистом є недійсною.

Перевіривши матеріали зустрічної позовної заяви вбачається, що вона не відповідає вимогам ст. ст. 119, 120 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Окрім того, пунктом 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Згідно до п. 9 ч. 1 ст. 80 ЦПК України у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, ціна позову визначається від оціночної вартості нерухомого майна.

Відповідно до частини 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання позовної заяви немайнового характеру - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається із зустрічної позовної заяви, позивач ОСОБА_1 просить суд визнати за нею право особистої приватної власності на домоволодіння та земельну ділянку, які знаходяться по вул. Сонячна, 30 в місті Фастів.

Проте, позивачем в позовній заяві не визначено ціну позову, та не додано до позову нормативно-грошові оцінки домоволодіння та земельної ділянки, які б дали суду можливість визначити ціну позову. Таким чином, для встановлення реальної ціни позову позивачу необхідно надати докази, які підтверджують дійсну вартість майна та сплатити (доплатити в разі необхідності) судовий збір, про що надати суду підтверджуючий сплату документ.

Згідно абз.2 п.27 Постанови №10 Пленуму ВСС України від 17.10.2014 якщо заявником не подано належних доказів сплати судового збору у встановленому законодавством порядку та розмірі або (за необхідності) документів, що підтверджують звільнення від його сплати, заява (скарга) залишається без руху.

Частиною 1 ст. 120 ЦПК України передбачено, що позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Між тим, позивачем не надано до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, для сторони відповідача.

Враховуючи вищенаведене, вказані обставини позбавляють можливості відкрити провадження у справі.

Відповідно до ст.121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст. 109, 119, 120, 121, 209, 210 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна особистою приватною власністю в межах розгляду цивільної справи 381/1368/17 (провадження 2/381/740/17) за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя - залишити без руху.

Встановити термін для усунення виявлених судом недоліків позовної заяви протягом 3 (трьох) днів з моменту отримання ухвали.

Розяснити позивачу, що при невиконанні вимог даної ухвали, зазначена позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ