АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД м. КИЄВА
апеляційне провадження № 22-ц/796/8569/2017 Доповідач: Заришняк Г. М.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2017 року колегія суддів судової палати з розглядуцивільних справ Апеляційного суду міста Києва в складі:

Головуючого - Заришняк Г.М.

Суддів - Андрієнко А.М., Мараєвої Н.Є.

при секретарі - Гарматюк О.Д.

розглянула у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_2 на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 25 травня 2017 року в справі за заявою ОСОБА_1 про роз'яснення ухвали Святошинського районного суду м. Києва від 15 липня 2015 року про забезпечення доказів до пред'явлення позову, -

В С Т А Н О В И Л А :

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 25 травня 2017 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз'яснення ухвали Святошинського районного суду м. Києва від 15 липня 2015 року про забезпечення доказів до пред'явлення позову - відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_3 та її представник ОСОБА_2, посилаючись на неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи, порушення норм процесуального права, просять ухвалу суду скасувати, а питання про роз'яснення рішення направити на новий розгляд та постановити окрему ухвалу, в якій зазначити порушення норм права і помилки, допущені судом першої інстанції, які не є підставою для скасування ухвали суду першої інстанції.

В судовому засіданні апеляційної інстанції представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 підтримала подану апеляційну скаргу з підстав та доводів, викладених в ній.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність й обґрунтованість постановленої ухвали суду в цій частині, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи і це було встановлено судом, що в липні 2015 року ОСОБА_1 звернулась з заявою про забезпечення доказів до пред'явлення позову шляхом надання їй та її представнику, діючому на підставі довіреності, тимчасовий доступ до Державного земельного кадастру - Національної Кадастрової Системи (далі НКС) і наявної у державному земельному кадастрі - НКС інформації щодо 2,0 га землі (призначення під ОСГ, кадастровий номер НОМЕР_2), а саме щодо імен, найменування і адрес третіх осіб, у яких, як видно з листа ГУ Держземагенства у Київській області від 29.12.2014 р., перебуває у користуванні (власності) земельна ділянка кадастровий номер якої НОМЕР_2; шляхом витребування з Головного управління державного земельного агенства у Київській області та огляду ОСОБА_1 (ідентифікаційни номер НОМЕР_1), її представником доказів - фактичних даних щодо імен, найменувань і адрес третіх осіб, у яких перебуває у користуванні (власності) земельна ділянка кадастровий номер НОМЕР_2.

В обґрунтування заяви зазначала, що 08.12.2014 року вона звернулась до ГУ Державного земельного агенства у Київські області із заявою про надання дозволу на розробку проекту землеустрою на частину землі площею 0,45 га за рахунок земельної ділянки кадастровий номер НОМЕР_2. Листом від 29.12.2014 року ГУ Держземагенством у Київські області було повідомлено ОСОБА_1 про те, що відповідно до програмного забезпечення Державного земельного кадастру - Національної кадастрової системи (НКС), частина бажаної до відведення земельної ділянки перебуває у користуванні третіх осіб. У зв'язку із цим, ОСОБА_1 має намір звернутися до суду з позовом про розірвання договору оренди, про витребування земельної ділянки (частини) із чужого володіння (користування).

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 15 липня 2015 року заява ОСОБА_1 про забезпечення доказів до пред'явлення позову - задоволена.

В порядку забезпечення доказів надано ОСОБА_1 та її представнику, діючому на підставі довіреності, тимчасовий доступ до Державного земельного кадастру - Національної Кадастрової Системи (далі НКС) і наявної у державному земельному кадастрі - НКС інформації щодо 2,0 га землі (призначення під ОСГ, кадастровий номер НОМЕР_2), а саме щодо імен, найменування і адрес третіх осіб, у яких, як видно з листа від 29.12.2014 р. ГУ Держземагенства у Київській області, перебуває у користуванні (власності) земельна ділянка, кадастровий номер якої НОМЕР_2.

Шляхом витребування з Головного управління державного земельного агенства у Київській області та огляду ОСОБА_1 та її представником доказів - фактичних даних щодо імен, найменувань і адрес третіх осіб, у яких перебуває у користуванні (власності) земельна ділянка кадастровий номер НОМЕР_2.

15 липня 2016 року ОСОБА_1 звернулась в суд із заявою про роз'яснення рішення суду, посилаючись на те, що ухвала суду від 15 липня 2015 року є не зовсім зрозумілою в резолютивній частині стосовного того, яким чином має відбутися огляд нею та її представником даних, що зберігаються в ГУ Держземагенства у Київській області ( вул. Серпова,3, в м. Києві) в електронній формі (а.с. 41).

Відмовляючи в задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз'яснення ухвали суду від 15 липня 2015 року, суд першої інстанції виходив з необґрунтованості та безпідставності заяви.

Проте, колегія суддів не може погодитися з таким висновком суду, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ч.1 ст.221 ЦПК України, якщо рішення суду є незрозумілим для осіб, які брали участь у справі, або для державного виконавця, суд за їхньою заявою постановляє ухвалу, в якій роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Діюче процесуальне законодавство зазначає, що рішення суду повинно бути зрозумілим.

Зрозумілість судового рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

Роз'яснення судового рішення - це уточнення і більш ясний виклад дійсного його змісту. Законом не передбачена заборона щодо роз'яснення ухвали суду.

Подання заяви про роз'яснення рішення суду допускається, якщо воно ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до примусового виконання.

Як видно з доводів апеляційної скарги, текст ухвали суду викладено неясно, ухвалу суду виконати не можливо в зв'язку з тим, що не зрозумілий механізм надання ОСОБА_1 та її представнику тимчасового доступу до Державного земельного кадастру - Національної Кадастрової Системи шляхом огляду доказів - фактичних даних щодо імен, найменувань і адрес третіх осіб, у яких перебуває у користуванні (власності) земельна ділянка.

Дані твердження ОСОБА_1 та її представника заслуговують на увагу, оскільки ухвала суду від 15.07.2015 р. про забезпечення доказів до пред»явлення позову дійсно не є зрозумілою, тому її виконати неможливо, й виправлення такого недоліку має бути здійснено судом шляхом роз'яснення ухвали.

Окрім того, відповідно до вимог ч.4 ст.74 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за три дні до судового засідання, а судова повістка -повідомлення - завчасно.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що особи, які брали участь у справі, повідомлені секретарем судового засідання телефонограмою.

Разом з тим, із вказаної телефонограми видно, що заявник ОСОБА_1 25.05. 2017 р. о 9 год. 56 хв. була повідомлена по телефону про розгляд її заяви про роз'яснення судового рішення від 15.07.2015 р. про забезпечення доказів та про розгляд заяви про зміну сторони боржника, які мають розглядатися того ж дня, 25.05.2017 р., о 16 год.

Як вбачається із журналу судового засідання від 25.05.2017 р. про заміну сторони боржника, за порушення порядку під час судового засідання представник заявника була видалена із залу судового засідання, і розгляд питання було закінчено у її відсутність.

Згідно з довідкою, складеною секретарем судових засідань, у судове засідання по справі за заявою ОСОБА_1 про роз'яснення судового рішення, призначене на 25.05.2017 р. о 16 год., учасники судового процесу не з'явилися, тому фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Разом з тим, з матеріали справи та пояснення представника заявника свідчать про те, що представник заявника ОСОБА_2 приймала участь у судовому засіданні при розгляді питання про заміну сторони боржника, яке призначено до слухання на цей же час, але була видалена із залу судового засідання і в судове засідання при вирішення заяви про роз'яснення судового рішення не запрошувалася.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов'язків має право на справедливий судовий розгляд.

Таким чином, суд першої інстанції формально підійшов до розгляду даної справи, постановив оскаржувану ухвалу у порушення вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, позбавивши заявницюправа на справедливий судовий розгляд.

За змістом п.3 ч.1 ст. 312 ЦПК України розглянувши скаргу на ухвалу суду першої інстанції, апеляційний суд скасовує ухвалу і передає питання на новий розгляд до суду першої інстанції, якщо останній порушив порядок, встановлений для його вирішення.

З огляду на викладене, доводи апеляційної скарги про незаконність постановленої судом ухвали є обґрунтованими, а тому ухвала суду підлягає скасуванню з передачею питання на новий розгляд до суду першої інстанції.

Колегія суддів не вбачає підстав для постановлення окремої ухвали, тому посилання в апеляційній скарзі на дані обставини не заслуговують на увагу.

Керуючись ст.ст. 303, 307, 312, 313 - 315 ЦПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_2 - задовольнити частково.

Ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 25 травня 2017 року - скасувати, передати питання на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Головуючий:

Судді: