У х в а л а

"18" серпня 2017 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Астахова О.О., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1, поданого в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу, поділ спільного майна подружжя та усунення перешкод у користуванні майном,-

в с т а н о в и в :

15 серпня 2017 року представник позивача звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить встановити факт проживання однією сім'єю ОСОБА_1 та ОСОБА_3 без реєстрації шлюбу з 01.01.2009 року по 01.07.2017 року, визнати спільною сумісною власністю сторін квартиру АДРЕСА_1 із виділенням 1/2 частини вказаної квартири позивачу в порядку поділу спільного сумісного майна подружжя, а також усунути перешкоди у користуванні майном шляхом вселення позивача у квартиру АДРЕСА_1.

Вказана позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 119-120 ЦПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно із ч. 1 ст. 120 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Так, з матеріалів справи убачається, що позивачем подано позов, який одночасно містить одну вимогу майнового (вказана ціна позову 491233 грн.) та дві вимоги немайнового характеру. Проте, не здійснено оплату судового збору.

Згідно із ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду заяви про поділ майна при розірванні шлюбуставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання до суду заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За змістом ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2017 року становить 1600,00 грн.

Оплата судового збору за подання даної заяви має бути здійснена позивачем у розмірі 1280,00 грн. (1600 х 0,4 х 2) за дві вимоги немайнового характеру, та 4800,00 грн. (1600 х 3) за вимогою про поділ спільного майна подружжя, а відтак позивачу необхідно здійснити оплату судового збору в розмірі 6080,00 грн. (1280 грн. + 4800,00 грн.). Якщо у позивача є пільги зі сплати судового збору, необхідно надати доказ на підтвердження таких пільг.

Крім того, позивачу або її представнику необхідно надати суду ще один екземпляр копії позовної заяви та додатків доданих до неї, для направлення відповідачу ОСОБА_3.

Згідно із ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Оскільки подана позовна заява не відповідає вимогам цивільно-процесуального законодавства, суддя вважає необхідним залишити заяву без руху, надавши позивачу або її представнику строк для усунення вказаних недоліків.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 119, 120, 121, 208, 210 ЦПК України, суддя,-

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1, поданого в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу, поділ спільного майна подружжя та усунення перешкод у користуванні майном - залишити без руху та надати позивачу та/або її представнику строк для усунення вказаних недоліків який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали суду.

У разі невиконання вимог ухвали у визначений судом строк заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя