Справа № 635/3979/17
Провадження № 2/635/2562/2017
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

30 серпня 2017 року суддя Харківського районного суду Харківської області Полєхін А.Ю., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: державний нотаріус Четвертої Харківської Державної нотаріальної контори ОСОБА_3, про визнання частково недійсними свідоцтв на право власності за законом та визнання права власності в порядку спадкування за законом,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2, в якій просить визнати частково недійсним свідоцтво про право власності за законом на квартиру АДРЕСА_1, виданого на ім'я ОСОБА_2; визнати частково недійсним свідоцтво про право власності за законом на земельну ділянку, що розташована за адресою: с. Комунар Харківського району Харківської області, вул. Шевченко, 4, виданого на ім'я ОСОБА_2; визнати частково недійсним свідоцтво про право власності за законом на житловий будинок №4 з надвірними будівлями та спорудами за адресою: с. Комунар Харківського району Харківської області, вул. Шевченко, виданого на ім'я ОСОБА_2; визнати частково недійсним свідоцтво про право власності за законом на 1/2 частку житлового будинку №5 з надвірними будівлями та спорудженнями за адресою: с. Комунар Харківського району Харківської області, вул. Шевченко, виданого на ім'я ОСОБА_2 та визнати за ним право власності на 1/3 частку квартири АДРЕСА_2, на 1/3 частку земельної ділянки, що розташована за адресою: с. Комунар Харківського району Харківської області, по вул. Шевченко, 4, на 1/3 частку житлового будинку №4 з надвірними будівлями та спорудженнями за адресою: с. Комунар Харківського району Харківської області, вул. Шевченко та на 1/6 частку житлового будинку №5 з надвірними будівлями та спорудженнями за адресою: с. Комунар Харківського району Харківської області, вул. Садова, в порядку спадкування за законом після смерті баби ОСОБА_4, померлої 01 травня 2008 року.

Одночасно позивач ОСОБА_1 надав до суду заяву про відстрочення сплати судових витрат з судового збору за вимогами про визнання права власності за ним до зясування відомостей про вартість обєктів.

Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Наведена норма кореспондується зі статтею 8 Закону України "Про судовий збір", згідно якої, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно розяснень, що містяться в п. 29 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Зі змісту заяви позивача ОСОБА_1 вбачається, що єдиною підставою для відстрочення сплати судового збору є відсутність у позивача даних, щодо вартості спірних обєктів на які він претендує. Будь-яких належних доказів на підтвердження доводів заяви про відстрочення сплати судового збору або доказів майнового стану позивача, суду не надано.

У звязку з тим, що заявником не надано належного доказу неможливості сплати судового збору, а відсутність даних, щодо вартості спірних обєктів, не є підставою для відстрочення сплати судового збору, суддя не вбачає підстав для задоволення клопотання про відстрочення його сплати.

Враховуючи, що відстрочення судом сплати судового збору на певний строк є правом, а не обов'язком суду, а також враховуючи, що у клопотанні позивача відсутні докази неможливості сплати судового збору, визначені ст. 82 ЦПК України, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

В звязку з чим, вказана позовна заява підлягає залишенню без руху як така, що подана без додержання вимог, викладених у п. 3 ч. 2 ст. 119, п. 4 ч. 2 ст. 119, ч. 3 ст. 119, ч. 5 ст. 119 ЦПК України, оскільки позивачем не конкретизовано зміст шостого пункту позовних вимог, а саме не зазначено повну адресу спірної квартири на яку претендує ОСОБА_1 та не зазначено ціну позову щодо вимог майнового характеру з урахуванням загальної вартості майна на день звернення до суду.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Згідно п. а ст.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність" на підтвердження оцінки проведеної оцінки майна складається звіт чи акт про оцінку майна.

За порядком проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов'язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства, затвердженому постановою КМУ від 4 березня 2013 року № 231 зазначено, що термін дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більш як шість місяців з моменту оцінки, адже ціна позову має бути визначена у наведені строки.

Таким чином, позивач повинен зазначити ціну позову щодо вимог майнового характеру з урахуванням загальної вартості майна на день звернення до суду.

Отже, позивач ОСОБА_1 повинен буде на підтвердження, визначеної ним ціни позову надати звіт чи акт про оцінку майна станом на день звернення до суду.

Окрім того, позивачем в позовній заяві не зазначено дату її подання.

Що ж стосується судового збору, то слід зазначити, що позивачем не подано належних доказів сплати судового збору у встановленому законодавством порядку та розмірі або (за необхідності) документів, що підтверджують звільнення від його сплати.

Відповідно до ст.ст. 1, 2 Закону України Про судовий збір № 3674-VI від 08 липня 2011 року, що набрав чинності 01 листопада 2011 року, судовий збір збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Платники судового збору громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземці) та фізичні особи підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

За змістом ст. 3 Закону України Про судовий збір судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України Про судовий збір судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За змістом ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» з 1 січня 2017 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановлено 1600 грн.

В звязку з тим, що позивачем в позовній заяві зазначено ціну позову щодо вимог майнового характеру без урахування загальної вартості всього майна на яке він претендує, суддя позбавлений можливості визначити розмір судового збору, який ОСОБА_1 зобовязаний сплатити в дохід держави за подання позовної заяви до суду, тому суддя розяснює позивачу, що відповідно до ч.2 ст.4 Закону України Про судовий збір, за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 640,00 грн. та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 8000,00 грн.

Окрім того, згідно ч. 3 ст. 6 Закону України Про судовий збір за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Так, згідно ч.2 ст.4 Закону України Про судовий збір, за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 640 грн. 00 коп.

Вказана позовна заява містить одночасно чотири вимоги немайнового та вимоги майнового характеру.

ОСОБА_1 в повному обсязі сплачено судовий збір за чотири вимоги немайнового характеру, що підтверджується квитанцією №29 від 14 липня 2017 року та квитанцією №2215 від 29 травня 2017 року в загальному розмірі 2560,00 грн. та частково сплачено судовий збір за вимоги майнового характеру в розмірі 1848,15 грн., що підтверджується квитанцією №176 від 12 липня 2017 року.

Таким чином, позивач повинен до позовної заяви додати документ, що підтверджує сплату судового збору в повному обсязі за вимоги майнового характеру з урахуванням загальної вартості майна на день звернення до суду та з урахуванням раніше сплаченої суми судового збору.

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору: отримувач коштів Управління Державної казначейської служби України у Харківському районі Харківської області, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37999633, Банк отримувача Головне управління Державної казначейської служби України у Харківській області, код банку отримувача (МФО) 851011, рахунок отримувача 0429, код класифікації доходів бюджету 22030001.

Згідно з ч.1 ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.121 ЦПК України, суддя -

у х в а л и в:

Відмовити ОСОБА_1 в задоволенні заяви про відстрочення сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: державний нотаріус Четвертої Харківської Державної нотаріальної контори ОСОБА_3, про визнання частково недійсними свідоцтв на право власності за законом та визнання права власності в порядку спадкування за законом - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви в строк пять днів з дня отримання ним копії зазначеної ухвали.

Розяснити позивачу, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та йому повернута.

Ухвала може бути оскаржена лише щодо сплати судового збору у встановлений законом строк і порядок, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - А.Ю. Полєхін