У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 серпня 2017 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Ларіонової Н.М.,

при секретарі Калашніковій Л.Д.,

за участю: представника позивача - ОСОБА_1,

представника відповідача - Варічевої Л.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» (надалі ТОВ «ТРК «Студія 1+1») про захист честі та ділової репутації, -

В С Т А Н О В И В :

В серпні 2016 року позивач, інтереси якого представлені адвокатом ОСОБА_4, звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати недостовірною інформацію, поширену шляхом повідомлення 14.09.2015 р. в ефірі телепередачі «Телевізійна служба новин» (ТСН) у сюжеті «Біла халатність» на телеканалі «1+1» та зобов'язати відповідача спростувати поширену недостовірну інформацію у той самий спосіб, в якій ця інформація була поширена.

Ухвалою судді Подільського районного суду м.Києва Трегубенко Л.О. від 15.08.2016 р. було відкрито провадження за вищевказаним позовом.

На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу від 12.07.2017 р. матеріали даної цивільної справи передані для розгляду судді Ларіоновій Н.М.

Ухвалою від 14.07.2017 р. вищевказана справа призначена до розгляду на 08.08.2017 р.

В судовому засіданні на обговорення учасників судового розгляду поставлене питання про залишення вищевказаного позову без розгляду на підставі ст.207 ч.1 п.2 ЦПК України, оскільки вищевказаний позов підписаний адвокатом ОСОБА_4, яка не має повноважень його підписання.

В судовому засіданні представник позивача заперечував проти залишення позову без розгляду, посилаючись на те, що позов підписаний представником ОСОБА_4 на підставі договору від 16.02.2016 р., повноваження на підписання має відповідно до п.п.3 п.2.1 Договору, яким передбачено право на складання заяв. Також вказав, що право на підписання даного позову ОСОБА_4 має відповідно до нотаріально посвідченої довіреності від 07.09.2016 р.

Представник відповідача в судовому засіданні вважала за необхідним залишити вищевказаний позов без розгляду, оскільки від імені ОСОБА_3 подано позов адвокатом ОСОБА_4, яка не має повноважень на його підписання.

Суд, вислухавши учасників судового розгляду, вивчивши матеріали справи, приходить до таких висновків.

Приписами частини 1 статті 3 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно зі ст.11 ч.1 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями фізичних чи юридичних осіб, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Позовна заява подана до Подільського районного суду м.Києва поштою, підписана представником позивача за договором - ОСОБА_4

Згідно до ст. 44 ЦПК представник, який має повноваження на ведення справи в суді, може вчиняти від імені особи, яку він представляє, усі процесуальні дії, що їх має право вчиняти ця особа. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності.

Категорія "повноваження" має істотне значення для визначення правосуб'єктності представника, який, не маючи повноважень, не може вважатися таким. Наявність повноваження у представника є обов'язковою умовою виникнення процесуального представництва, з огляду на яке представник наділяється відповідними правами та обов'язками, і в межах визначених повноважень здійснює процесуальні дії. Таким чином, повноваження представника визначає конкретний зміст процесуальних відносин, звісно, разом із цивільними процесуальними нормами. Повноваження представника у суді є відносним суб'єктивним правом представника здійснювати від імені особи, яку представляють, визначені процесуальні дії, які породжують правові наслідки безпосередньо для особи, яку представляють, в її відносинах із судом, і одночасно обов'язком здійснити зазначені дії для законного представника.

Як вбачається з договору від 16.02.2016 р. про надання правової допомоги, укладеного між ОСОБА_3 та адвокатом ОСОБА_4, повноваження останньої не містять повноваження на подання позовної заяви або на підписання позовної заяви. Згідно даного договору ОСОБА_3 взагалі не уповноважував ОСОБА_4 на такі дії (п.2.1, 2.2, 2.3, 3.4).

Суд не погоджується з твердженнями представника позивача про те, що зазначене в п.п.3 п.2.1 Договору право на складання заяв і є правом на підписання позовної заяви, оскільки складання позовної заяви не передбачає право на її підписання від імені особи.

Також, суд не приймає до уваги посилання представника позивача ОСОБА_1 на те, що представник позивача ОСОБА_4 має повноваження на підписання позову на підставі нотаріально посвідченої довіреності, оскільки дана довіреність видана пізніше (у вересні 2016 р.), чим поданий позов (у серпні 2016 р.).

Крім того, сам позивач, який повідомлений про час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку, не з'явився в судове засідання, та не підтвердив суду своє волевиявлення на розгляд даного позову, поданого від його імені, в суді.

Таким чином, подана до суду вищевказана заява підписана адвокатом ОСОБА_4, який не має повноважень на подання позову від імені ОСОБА_3

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

В прецендентних рішеннях ЄСПЛ у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 р. та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 р. зазначено, що право на суд не є абсолютним; воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулюванню з боку держави.

Відповідно до ст.207 ч.1 п.2 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо заяву від імені заінтересованої особи, подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

З огляду на те, що позов подано адвокатом ОСОБА_4 з порушенням встановленого законом порядку, враховуючи принцип диспозитивності цивільного процесу, суд вважає необхідним залишити вищевказану позовну заяву без розгляду.

Залишення позову без розгляду не позбавляє права позивача повторно звернутись до суду у встановленому законом порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.207 ч.1 п.2, 208-210, 293 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Телерадіокомпанія «Студія 1+1» (надалі ТОВ «ТРК «Студія 1+1») про захист честі та ділової репутації - залишити без розгляду.

Ухвалу може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Подільський районний суд м. Києва з подачею апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня оголошення ухвали.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час оголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом п'яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано протягом встановленого законом строку. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

СуддяН. М. Ларіонова