БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Номер провадження 2/356/248/17
Справа № 356/884/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.08.2017 суддя Березанського міського суду Київської області Капшученко І. О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, виконавчого комітету Березанської міської ради про перерозподіл ідеальних часток співвласників обєкта нерухомого майна, виділ частки в натурі та припинення права спільної власності

ВСТАНОВИВ:

До Березанського міського суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, виконавчого комітету Березанської міської ради про перерозподіл ідеальних часток співвласників обєкта нерухомого майна, виділ частки в натурі та припинення права спільної власності.

Відповідно до ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 ЦПК України, суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому цим Кодексом.

Проаналізувавши подану позивачем заяву, суд прийшов до висновку про те, що вона підлягає залишенню без руху у зв'язку з тим, що подана без додержання вимог ст. 119 ЦПК України.

Вимоги до змісту позовної заяви закріплені в ст. 119 ЦПК України.

Так, за приписами п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру. Враховуючи предмет спору та суть заявлених позовних вимог щодо перерозподілу ідеальних долей співвласників спірного обєкта нерухомого майно шляхом визнання за ОСОБА_1 права власності на 39/100 частин замість 1/3, за ОСОБА_3 та ОСОБА_2 61/100 частин замість 2/3 частин, позовна заява не містить визначеної ціни позову.

Окрім того, згідно ст. 80 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна. У позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності дійсною вартістю нерухомого майна, при чому, з урахуванням роз'яснень, які містяться в п. 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача.

Разом з тим, позивачем при зверненні до суду не було надано належних документів, підтверджуючих вартість спірного майна на момент подачі позовної заяви, виданих відповідним ліцензованим субєктом оціночної діяльності.

Окрім того, частиною 5 статті 119 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору.

Згідно з ч.2 ст.79 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Ставки сплати судового збору встановлено ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», відповідно до якої за подання фізичною особою заяви майнового характеру розмір судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а немайнового характеру - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який, з урахуванням положень статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік", з 01.01.2017 установлено у розмірі 1600,00 грн.

Як розяснено в п. 12 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014, у випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами. Окрім того, згідно абз. 1 п. 13 вказаної постанови, якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Як вбачається зі змісту позовної заяви, в ній обєднано дві вимоги немайнового та вимога майнового характеру.

Разом з тим, позивачами при зверненні до суду з позовною заявою судовий збір сплачено одним платіжним документом в розмірі 640 грн., що не відповідає встановленим законодавством вимогам щодо порядку сплати судового збору з вимог немайнового характеру, передбаченого абз. 2 ч. 6 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», а незазначення позивачами ціни позову не дає змоги визначити розмір судового збору з предявленої вимоги майнового характеру за ставками, передбаченими ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», на момент надходження позовної заяви до Березанського міського суду Київської області 14.08.2017.

Окрім того, пунктом 3, 5 частини 2 статті 119 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Як роз'яснено пунктом 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Разом з тим, судом встановлено, що зміст позовних вимог неконкретизований та містить в собі суперечності.

Окрім того, обґрунтовуючи підстави для звернення до суду, позивач вказує, що причиною подачі даної позовної заяви про присвоєння окремих поштових адрес є відмова Березанської міської ради у проведенні такої дії.

Згідно положень частини першої статті 15 та статті 392 ЦК власник майна має право пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Виходячи зі змісту наведених норм права, потреба в такому способі захисту права власності виникає тоді, коли наявність суб'єктивного права власника не підтверджена відповідними доказами, підлягає сумніву, не визнається іншими особами або ними оспорюється.

Виходячи зі змісту позовних вимог, позивачем при зверненні до суду не обґрунтовано належними доводами, у звязку з захистом якого її порушеного, невизнаного, оспореного права виникла необхідність у зверненні до суду з позовною заявою до вказаних у ній відповідачів, та які вимоги позивач предявляє до виконавчого комітету Березанської міської ради.

Окрім того, з змісту позовних вимог вбачається, що спірний обєкт нерухомого майна розташований за адресою Київська область, м. Березань, вул Комарова 1, також міститься адреса вказаного майна Комарова, 54, у прохальній частині взагалі не зазаначено порядковий номар будинку у якому розташована спірна квартира.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали.

Керуючись ст. 119, 120, 121 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, виконавчого комітету Березанської міської ради про перерозподіл ідеальних часток співвласників обєкта нерухомого майна, виділ частки в натурі та припинення права спільної власності залишити без руху, надавши позивачу строк в п'ять днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків.

Роз'яснити позивачу, що в разі невиконання ухвали позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: І. О. Капшученко