Єдиний унікальний номер 722/380/17
Номер провадження 2/725/444/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.08.2017 року Першотравневий районний суд м.Чернівців

в складі:

головуючого судді Піхало Н. В.

при секретарі Томко І.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Чернівці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія Чернівціобленерго» в особі Сокирянського РЕМ, правонаступником якого є приватне акціонерне товариство «Енергопостачальна компанія «Чернівціобленерго», про визнання рішення недійсним,-

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду із вищевказаним позовом, в обґрунтування якого вказував, що в кінці березня 2017 року йому стало відомо та отримано відповідні документи від свого батька ОСОБА_2 про те, що 07.03.2017 року відбулось засідання комісії Сокирянського РЕМ ПАТ ЕК «Чернівціобленерго» про розгляд актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення, на якому встановлено факт порушення ним Правил користування електричною енергією для населення та нараховано до сплати збитки в сумі 20 937,93 грн.

При цьому, з Протоколу засідання Комісії Сокирянського РЕМ ПАТ ЕК «Чернівціобленерго» по розгляду Актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення №6 від 07.03.2017 року вбачається, що комісія в складі: голови комісії - начальника Сокирянського РЕМ ОСОБА_3 та членів комісії - заступника начальника РЕМ ОСОБА_4; начальника АБС ОСОБА_5; інженера по роботі з побутовими споживачами ОСОБА_6 розглянули Акт №121204 від 01.03.2017 pоку, (особовий рахунок НОМЕР_1, АДРЕСА_1, ОСОБА_1.) складений працівниками РЕМ на ОСОБА_1 та керуючись вимогами ПКЕЕн та п.п.5 п.3.1 «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією» проведено розрахунок суми не облікованої електричної енергії, що склав суму 20 937, 93 грн.

Однак вважає такі дії Сокирянського РЕМ ПАТ «ЕК «Чернівціобленерго» протиправними, а прийняте рішення в формі протоколу незаконним та таким, що прийняте всупереч вимог Закону України «Про електроенергетику», Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 р. №1357 (у редакції від 20.09.2016 р.) та «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією» затвердженої постановою НКРЕ України від 04.05.2006 р. №562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 р. за №782/12656 (надалі по тексту Методики).

Зокрема вказував, що він згідно Договору укладеного з ПАТ «ЕК «Чернівціобленерго» в особі начальника Сокирянського РЕМ від 28.03.2014 р. НОМЕР_1 являється побутовим споживачем електричної енергії за адресою АДРЕСА_1.

Разом з тим стверджує, що умов Договору про користування електричною енергією дотримується, вимоги Правил користування електричною енергією для населення не порушував, Акти про порушення ПКЕЕн на нього представники Сокирянського РЕМ ПАТ «ЕК «Чернівціобленерго» ніколи не складали, на розгляд засідання комісії по розгляду Актів про порушення ПКЕЕн не викликали та про такі не повідомляли, а тому Протокол засідання комісії «Сокирянського РЕМ» по розгляду Актів про порушення ПКЕЕн №6 від 07.03.2017 р. є незаконним та протиправним.

Крім того, як йому стало відомо, що підставою для прийняття рішення відносно нього в формі протоколу засідання комісії Сокирянського РЕМ ПАТ ЕК «Чернівціобленерго» №6 від 07.03.2017 р. безпідставно та незаконно визначено Акт про порушення №121204 (ПКЕЕ або ПКЕЕН) від 01.03.2017 року, складений контролером рейдової бригади - ОСОБА_11, водієм - ел. монтером - ОСОБА_7 та водієм Поповим за результатами перевірки споживання електричної енергії за адресою АДРЕСА_2, де побутовим споживачем є його мати - ОСОБА_8 При цьому, будь-якого відношення до житлового будинку за адресою АДРЕСА_2 він не має, представником побутового споживача - ОСОБА_2 чи то ОСОБА_8 не виступає, співвласником будинку і господарських будівель за вказаною адресою не являється та будь-яких договорів на право користування вказаним майном, з власником не укладав.

Більше того, власником житлового будинку за адресою АДРЕСА_2 є ОСОБА_8, яка згідно договору №28130522 від 27.03.2014 року укладеного з ПАТ ЕК «Чернівціобленерго», в особі начальника Сокирянського РЕМ є побутовим споживачем електричної енергії за вказаною адресою, а не ОСОБА_2 на якого складено вищезазначений Акт.

В той же час, на підставі договору купівлі продажу житлового будинку від 01.02.2007 року, він являється одноособовим власником (частка 1/1) житлового будинку за адресою АДРЕСА_1. Бути представником в Сокирянському РЕМ ПАТ ЕК «Чернівціобленерго» свого батька - ОСОБА_2 не уповноважував, співвласником вказаного господарства з ОСОБА_2 не являється, будь-яких договорів на право користування вказаним майном, в тому числі з батьком, не укладав.

Таким чином, з урахуванням вищенаведених обставин, вважає, що вказані дії представників Сокирянського РЕМ ПАТ «ЕК Чернівціобленерго» є протиправними, непослідовними, й відповідно прийняте рішення у формі протоколу №6 від 07.03.2017 року про розрахунок збитків за Актом про порушення ПКЕЕН №121204 від 01.03.2017 року - незаконним.

Враховуючи вищевикладене, просив визнати недійсним рішення засідання комісії Сокирянського РЕМ ПАТ «ЕК «Чернівціобленерго» від 07.03.2017 року по розгляду Акту про порушення ПКЕЕ №121204 від 01.03.2017 року, оформленого протоколом від 07.03.2017 року №6.

В судовому засіданні представник позивача позов підтримав та підтвердив викладені у ньому обставини. Просив суд позов задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні позовні вимоги не визнав, просив відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

Допитаний за правилами допиту свідків ОСОБА_9 суду пояснив, що йому на праві власності належить будинок в АДРЕСА_1 та відповідно від є споживачем послуг з електропостачання даного будинку. Разом з тим, також вказав на те, що у вищевказаному будинку він не проживає, оскільки він непридатний для проживання та відповідно послугами не користується. Про те, що у відношенні нього було складено акт про порушення Правил користування електричною енергією ля населення йому повідомив батько, який також повідомив і про те, що у зв'язку із складення даного акту йому відповідачем нараховані збитки в розмірі більше ніж 20 тис. грн. При цьому, при складанні оскаржуваного акту він не був присутній, а також його не викликали до РЕМ для участі в засіданні комісії й відповідно представляти його інтереси на комісії ОСОБА_2 він не уповноважував та будь-яких доручень йому не надавав. Крім того, також суду пояснив, що поруч із його будинком, розташований будинок батьків, однак на ці два будинки укладені різні договори про надання послуг та електроенергія обліковується за допомогою двох різних лічильників.

Свідок ОСОБА_2 суду пояснив, що проживає у АДРЕСА_2. Даний будинок належить на праві власності його дружини та договір про надання послуг з енергопостачання даного будинку укладено між його дружиною та відповідачем. 1 березня 2017 року, о 6 годині ранку, через господарство його сина, до будинку в якому він проживає прийшли двоє осіб та повідомили, що мають намір перевірити лічильник. Оглянувши лічильник, що розташований на будинку, повідомили про порушення правил користування електричною енергією та склали акт. В подальшому, у зв'язку із складенням акту він прийшов до РЕМ, де йому надали квитанцію про сплату 22 тис. грн.. за електроенергію. На засіданні комісії він присутнім не був. Крім того, вказали що якщо він не сплатить ці кошти, то вони відключать будинок від електропостачання, у зв'язку із чим він був змушений сплатити 2 тис. грн. Представляти інтереси ОСОБА_1 в РЕМ його позивач не уповноважував.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши та проаналізувавши письмові докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Так, відповідно до ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку встановленому Цивільно-процесуальним кодексом звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваний прав, свобод чи інтересів.

Згідно вимог ст. 4 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

При цьому, положеннями ст. 11 ЦПК України визначено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Крім того, відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Згідно вимог ч.ч. 1-3 ст. 212 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Судом встановлено, що на підставі договору купівлі продажу житлового будинку від 01.02.2007 року, позивач являється одноособовим власником (частка 1/1) житлового будинку за адресою АДРЕСА_1, що підтверджується копією договору купівлі-продажу житлового будинку від 01.02.2007 року та копією витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно (а.с. 16, 17).

1 березня 2017 року працівниками Сокирянського РЕМ складено акт про порушення № 121204 за наслідками проведення перевірки дотримання ПКЕЕН за участю ОСОБА_2 в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 15).

При проведенні зазначеної перевірки було виявлено порушення зазначених Правил, зокрема використання електроенергії поза приладом обліку. Зазначений акт підписано трьома представниками постачальника електроенергії, а також ОСОБА_2

Крім того, зі змісту зазначеного акту (пункт 8) встановлено, що споживача повідомлено про час, дату та місце засідання комісії з розгляду цього акту.

При цьому, сторонами не оспорюється та визнається та обставина що позивач ОСОБА_1 є споживачем електроенергії в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1

Також судом встановлено, що 7 березня 2017 року відбулося засідання Комісії Сокирянського РЕМ ПАТ ЕК «Чернівціобленерго» про розгляд актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення, на якому встановлено порушення саме позивачем ОСОБА_1 Правил користування електричною енергією для населення та нараховано йому до сплати збитки в сумі 20 937,93 грн.

Крім того, з протоколу засідання Комісії Сокирянського РЕМ ПАТ ЕК «Чернівціобленерго» по розгляду Актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення №6 від 07.03.2017 року також убачається, що комісія в складі: голови комісії - начальника Сокирянського РЕМ ОСОБА_3 та членів комісії - заступника начальника РЕМ ОСОБА_4; начальника АБС ОСОБА_5; інженера по роботі з побутовими споживачами ОСОБА_6 розглянули Акт №121204 від 01.03.2017 pоку, (особовий рахунок НОМЕР_1, АДРЕСА_1, ОСОБА_1.) складений працівниками РЕМ на ОСОБА_1 та керуючись вимогами ПКЕЕн та п.п.5 п.3.1 «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією» проведено розрахунок суми не облікованої позивачем електричної енергії, що склав суму 20 937, 93 грн. (а.с. 12).

Зокрема, підставою для прийняття рішення відносно позивача в формі протоколу засідання комісії Сокирянського РЕМ ПАТ ЕК «Чернівціобленерго» №6 від 07.03.2017 року безпідставно та незаконно визначено Акт про порушення №121204 (ПКЕЕ або ПКЕЕН) від 01.03.2017 року складеного контролером рейдової бригади - ОСОБА_11, водієм - ел. монтером - ОСОБА_7 та водієм Поповим за результатами перевірки споживання електричної енергії за адресою АДРЕСА_2, де побутовим споживачем є мати позивача - ОСОБА_8

Разом з тим, як встановлено судом, позивач ОСОБА_1 будь-якого відношення до житлового будинку за адресою АДРЕСА_2 немає, представником побутового споживача - ОСОБА_2 чи то ОСОБА_8 не виступає, співвласником будинку і господарських будівель за вказаною адресою не являється та будь-яких договорів на право користування вказаним майном, з власником не укладав. Крім того, власником житлового будинку за адресою АДРЕСА_2 є ОСОБА_8, яка згідно договору №28130522 від 27.03.2014 року укладеного з ПАТ ЕК «Чернівціобленерго», в особі начальника Сокирянського РЕМ є побутовим споживачем електричної енергії за вказаною адресою, а не ОСОБА_2 на якого складено вищезазначений Акт.

Так, відносини з приводу постачання фізичних осіб електричною енергією регулюються ст.714 ЦК України, ст.ст.24-27 Закону України "Про електроенергетику", Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів від 26 липня 1999 року №1357 та «Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією» затвердженою постановою НКРЕ України від 04.05.2006 р. №562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 р. за №782/12656.

Згідно п. 42 ПКЕЕН, побутовий споживач електричної енергії зобов'язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об'єкті побутового споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред'явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об'єкта для обстеження засобу обліку, електроустановок та електропроводки.

Відповідно до вимог абз. 2 пункту 37 ПКЕЕН енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку.

За змістом ст. 26 ЗУ «Про електроенергетику» та п.48 ПКЕЕН, споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушенняправил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж.

Крім того, п. 53 Правил передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об'єкта або має право користуватися цим об'єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Електропостачальник повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення цих Правил, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники НКРЕКП, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, обласних державних адміністрацій, обласних відділень Антимонопольного комітету, спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність побутового споживача (у разі відсутності зазначити причини відсутності побутового споживача); перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення.

Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.

Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату.

Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії.

Акт про порушення Правил, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 50 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню.

Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу.

У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією.

Згідно п.3.1. Методики, вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН та в разі виявлення порушень ПКЕЕН визначених Методикою.

Так, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5-7 п. З.1. Методики, вона застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі.

Пунктом 3.2. Методики регламентовано, що вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕН процедури.

Згідно п.4.1 Методики, факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом (далі - енергопостачальник) порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення.

Акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред'явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень.

У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Споживачі та представники енергопостачальника під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень, про що зазначається в акті про порушення.

Відповідно до вимог п. 4.5 Методики, Акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕ.

Працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов'язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій.

До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.

Пунктом 4.8. Методики передбачено, що згода або незгода споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб або розрахункових приладів обліку фіксується в акті про порушення.

Разом з тим, у судовому засіданні встановлено, що позивача як споживача послуг при складенні відповідного акту працівниками Сокирянського РЕМ ПАТ ЕК «Чернівціобленерго» не повідомлено про факт виявлення порушення ПКЕЕН й відповідно про складання акта порушення.

Крім того, позивач не являється власником будинку, в якому виявлено порушення ПКЕЕН, оскільки у судовому засіданні встановлено, що власником житлового будинку за адресою АДРЕСА_2 є ОСОБА_8, яка згідно договору №28130522 від 27.03.2014 року укладеного з ПАТ ЕК «Чернівціобленерго», в особі начальника Сокирянського РЕМ є побутовим споживачем електричної енергії за вказаною адресою.

Так, положення ст. 15 ЦК України передбачають право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його невизнання, порушення або оспорювання.

Відповідно до ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого майнового або немайнового права та інтересу.

Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов'язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дії чи бездіяльності органу державної влади; органі влади АРК або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових чи службових осіб.

Згідно ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановленихстаттею 61 цього Кодексу.

За таких обставин, суд враховуючи встановлені в ході розгляду справи фактичні обставини справи та зважаючи на норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, приходить до висновку, що позивач як споживач послуг на засіданні засідання комісії по розгляду Актів про порушення ПКЕЕ присутній не був й відповідно не був належним чином повідомлений про засідання комісії, а також про наявність складеного у відношенні нього акту, а присутність на комісії ОСОБА_2 не є підтвердженням того, що позивачу було відомо про складений у відношенні нього акт, оскільки будь-яких належних доказів на підтвердження того, що позивач уповноважував у визначеному законом порядку представляти його інтереси, суду не надано, а тому рішення комісії по розгляду Актів про порушення ПКЕЕ підлягає визнанню недійсним.

Щодо вимог позивача в частині стягнення витрат на правову допомогу, то суд зазначає наступне.

Так, згідно ст. 12 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право на правову допомогу, яка надається адвокатами або іншими фахівцями у галузі права в порядку, встановленому законом.

Частиною ч. 2 ст. 56 цього Кодексу визначено, що особа, яка надає правову допомогу має право знайомитися з матеріалами справи, робити з них витяги, знімати копії долучених до справи документів, бути присутнім у судовому засіданні.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах» розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних справах, в яких така компенсація виплачується стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, іншою стороною, а в адміністративних справах суб'єктом владних повноважень, не може перевищувати 40 відсотків встановленої законом мінімальної заробітної плати у місячному розмірі за годину участі особи, яка надавала правову допомогу, у судовому засіданні, під час вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням та під час ознайомлення з матеріалами справи в суді, що визначається у відповідному судовому рішенні.

Склад та розміри витрат, пов'язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послух та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов'язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження).

Відповідно до п. п. 47, 48 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», при стягненні витрат на правову допомогу слід враховувати, що особа, яка таку допомогу надавала, має бути адвокатом (ст. 6 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність») або іншим фахівцем у галузі права незалежно від того, чи така особа брала участь у справі на підставі довіреності, чи відповідного договору ( ст. ст. 12, 46, 56 ЦПК).

Розмір витрат на оплату правової допомоги визначається за домовленістю між стороною та особою, яка надає правову допомогу. Разом із тим, граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу встановлений Законом України «Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах».

Витрати на правову допомогу, граничний розмір якої визначено відповідним законом стягується не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а й у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо пов`язаних із наданням правової допомоги у конкретній справі (складання позовної заяви, надання консультацій).

Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені.

Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Зокрема, як убачається з матеріалів справи, між ОСОБА_1 та адвокатом ОСОБА_10 укладено договір про надання правової допомоги.

При цьому, відповідно до квитанції, позивач поніс витрати на оплату правову допомогу в сумі 4457,60 грн.

Крім того, понесені ОСОБА_1 витрати на оплату правової допомоги також підтверджуються актом прийому-передачі наданих послуг, зокрема розрахунком витрат за надану правову допомогу, згідно якого вартість правової допомоги становить 4457,60 грн.

Так, згідно ст. 84 ЦПК України витрати, пов'язані з оплатою правової допомоги адвоката або іншого фахівця в галузі права, судом задовольняються за наданням правової допомоги при розгляді судом справи.

Таким чином, враховуючи вищевказане, суд прийшов до висновку про задоволення заяви позивача про стягнення витрат на правову допомогу в розмірі 4457,60 грн. з відповідача, діями якого позивачу було завдано завдано шкоду, оскільки такий розмір відповідає наданому позивачем розрахунку, який проведено з урахуванням положень Закону України «Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах».

При цьому, ураховуючи те, що згідно із ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь, якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати, тому на користь позивача з відповідача також підлягає стягненню судовий збір в розмірі 640 грн. 00 коп.

Керуючись ст. 714 ЦК України, ст.ст. 24-27 Закону України "Про електроенергетику", Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів від 26 липня 1999 року №1357 та «Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією» затвердженою постановою НКРЕ України від 04.05.2006 р. №562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 р. за №782/12656, ст. ст. 10, 11, 60, 88, 158, 169, 212-218, 294, 295 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати недійсним рішення засідання комісії Сокирянського РЕМ ПАТ «ЕК «Чернівціобленерго» від 07.03.2017 року по розгляду Акту про порушення ПКЕЕ №121204 від 01.03.2017 року, оформленого протоколом від 07.03.2017 року №6.

Стягнути з публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія Чернівціобленерго» в особі Сокирянського РЕМ, правонаступником якого є приватне акціонерне товариство "Енергопостачальна компанія "Чернівціобленерго" на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 640 грн. та витрати на правову допомогу в розмірі 4457,60 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Першотравневого

районного суду м.Чернівці Н. В. Піхало