Справа № 639/66/17 2/639/821/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

/заочне/

7 серпня 2017 року Жовтневий районний суд м. Харкова

у складі: головуючого - судді Іванової І.В.,

за участю секретаря - Тущенко Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку, суд -

Встановив:

6 січня 2017 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом та просить ухвалити рішення, згідно якого визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, такою, що втратила право користування житловим приміщенням у зв'язку з відсутністю у ньому без поважних причин, а також зняття її з реєстраційного обліку за адресою: АДРЕСА_1.

Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що вона мешкає в трьохкімнатній квартирі АДРЕСА_1, яку вона отримала на підставі рішення. У зазначеній квартирі вона мешкає разом зі своїм чоловіком ОСОБА_3 Раніше з ними мешкали їхні діти: ОСОБА_4, 1997 року народження, який знятий з реєстраційного обліку і зараз мешкає у м. Києві, а також донька ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка з 2011 року фактично не мешкає в даній квартирі. та жодного разу не з'являлась. Позивач зазначила, що вона несе усі обов'язки, що випливають з договору найму житлового приміщення покладених тільки на неї. Також, реєстрація відповідача за вищевказаною адресою не дає їй змогу реалізувати своє право на приватизацію даного житлового приміщення. Той факт, що відповідач не проживає за спірною адресою понад шість місяців без поважних причин підтверджується документально, показаннями свідків та іншими доказами. Тому вона була вимушена звернутись до суду з даним позовом за захистом своїх законних прав та інтересів.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_5, який діє на підставі договору про надання юридичної допомоги від 26.12.2016 року, підтримав позовні вимоги у повному обсязі та надав пояснення аналогічні вищенаведеному.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з'явилася, їй належним чином повідомлено про час та місце розгляду справи, відповідно до вимоги ч. 9 ст. 74 ЦПК України.

Зі згоди представника позивача суд ухвалює заочне рішення, що відповідає вимогам ст. 224 ЦПК України.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги не обґрунтовані та не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ордеру на житлове приміщення НОМЕР_1 від 03.08.1993 року ОСОБА_1 / після одруження ОСОБА_1 / було надано на сім'ю з 3 чоловік , у тому числі і відповідача ОСОБА_7 право на заняття жилого приміщення жилою площею 38,80 кв. м. , яка складається з 3 кімнат за адресою : АДРЕСА_1.

Як вбачається з довідки дільники №42 «Жилкомсервіс» від 10 березня 2017 року за адресою АДРЕСА_1, зареєстровані : ОСОБА_1 (наймач), ОСОБА_4 (син), ОСОБА_3 (чоловік), ОСОБА_2 (донька).

З довідки дільники №42 «Жилкомсервіс» від 10 березня 2017 року вбачається , що квартира АДРЕСА_1 не приватизована.

Відповідно до ст. 71 ЖК України, при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Якщо наймач або члени його сім'ї були відсутні з поважних причин понад шість місяців, цей строк за заявою відсутнього може бути продовжено наймодавцем, а у разі спору - судом.

Частина третя ст. 71 ЖК України передбачає випадки, за якими жиле приміщення зберігається за тимчасово відсутнім наймачем або членами його сім'ї понад шість місяців.

Відповідно до ст. 72 ЖК України, визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

Відповідно до вимог ст. ст. 10, 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

В підтвердження своїх позовних вимог позивач посилається на пояснення свідка ОСОБА_8.

Так, свідок ОСОБА_8 пояснив у судовому засіданні , що є сусідом останньої та йому відомо , що дочка ОСОБА_1 у квартирі АДРЕСА_1 не мешкає років п'ять. Коли їй виконалося 25 років вона пішла з дому. Пояснити чи маються в квартирі речі, які належить ОСОБА_7, йому не відомо. Разом з тим пояснив,що у квартирі з ОСОБА_1 мешкає її син ОСОБА_4 та відчим ОСОБА_3.

Суд критично відноситься до пояснень свідка ОСОБА_8, оскільки він даючи пояснення весь час плутався, з його пояснень вбачається, що йому не відомі подробиці про мешканців квартири АДРЕСА_1. Його пояснення не співпадають з поясненнями представника щодо мешканців спірної квартири, а саме свідок ОСОБА_8 стверджував, що в квартирі мешкає син ОСОБА_4, тоді як представник позивача пояснив,що ОСОБА_4 мешкає у іншому місці.

Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 58 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

З цих підстав суд не може прийняти пояснення свідка ОСОБА_8, як належний доказ по зазначеному позову .

Відповідно до ст. 59 ЦПК України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

Так, акт підписаний мешканцями будинку 18 по вул. Добролюбова у м. Харкові, не може бути прийнятий судом як належний та допустимий доказ, оскільки оформлений з порушенням вимог закону, а саме не затверджений посадовою особою «Жилкомсервіс».

Аналізуючи вищенаведене, суд дійшов до висновку про недоведеність позивачем позовних вимог, що є підставою для відмови у їх задоволені.

Керуючись ст. ст. 3, 4, 8, 10, 15, 60, 66, 209, 212-215, 218, 224-226,294 ЦПК України, 71,72 ЖК України, суд -

В И Р І Ш И В:

У задоволені позову ОСОБА_1 - відмовити у повному обсязі.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом 10 днів з дня отримання копії рішення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільно-процесуальним законодавством.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10-ти днів з моменту одержання його копії.

Суддя І.В. Іванова