Справа № 212/3979/16-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 серпня 2017 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, в складі: головуючого-судді Борис О.Н., з участю секретаря судового засідання Хазієвої Т.В., за участі відповідача ОСОБА_1, представника відповідача - адвоката ОСОБА_2, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання чоловіка і жінки однією сімєю без реєстрації шлюбу, про визнання майна обєктом права спільної сумісної власності подружжя, визнання права власності на 1/2 частину спільного сумісного майна подружжя, -

встановив:

На розгляді у Жовтневому районному суді м. Кривого Рогу Дніпропетровської області знаходиться вищезазначена цивільна справа.

У судове засідання позивач та його представник не прибули.

Як вбачається з матеріалів справи, розгляд справи був призначений на 15 березня 2017 року, 13-00 годину, про що позивач та представник позивача по довіреності ОСОБА_4 завчасно та належним чином були сповіщені, про що свідчить довідка про отримання СМС-повідомлення та поштове повідомлення з відміткою про отримання (а.с. 117, 120). Проте, до суду не прибули, про причину не явки суду не повідомили.

Повторно справа була призначена до розгляду на 18.04.2017 року, 10-00 годину, про що позивач також сповіщався належним чином, що підтверджено довідкою про доставку СМС-повідомлення та поштовим повідомленням (а.с. 121-122), проте до суду не прибув, про причину неявки суду не повідомив.

Крім вказаного, позивач викликався до суду на 17 травня 2017 року, 10-00 годину, шляхом направлення судової повістки, проте до суду не зявився, про причину не явки не повідомив (а.с. 129). 17 травня 2017 року, представник позивача ОСОБА_5 направив суду заяву, в якій просив розгляд справи відкласти у звязку з його зайнятістю в іншому суді (а.с. 130).

Наступний розгляд справи був призначений на 26 червня 2017 року, 11-00 годину, про що позивач та його представник були сповіщенні завчасно та належним чином, що підтверджено довідкою про доставку СМС-повідомлення та судовою повісткою (а.с. 135-136). Представник позивача повторно направив суду заяву про відкладення судового розгляду, у звязку з його зайнятістю в іншому суді (а.с. 139).

18 липня 2017 року на 13-00 годину, позивач та його представник до суду не прибули, про дату, час та місце розгляду справи сповіщалися належним чином. За допомогою електронної пошти представник позивача направив суду заяву, яка не містить підпису, та просив розгляд справи відкласти у звязку з терміновим виїздом за межі міста (а.с. 143).

Справа призначена до розгляду на 09 серпня 2017 року, 09-30 годину, позивач та його представник до суду не прибули. Позивач про час та місце розгляду справи сповіщався належним чином, про що свідчить поштове повідомлення з відміткою про отримання кореспонденції (а.с. 149), про причину неявки суду не повідомив. Представник позивача направив суду заяву, в якій просив розгляд справи відкласти у звязку з його зайнятістю в інших судових засіданнях.

У судовому засідання відповідач та представник відповідача наполягали на залишенні позову без розгляду, посилаючи на неповажність причин неявки позивача ОСОБА_3

Заслухавши відповідача та його представника, з огляду на викладене, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Згідно із ст. 1 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Статтю 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з нормами ст. 17 Конвенції жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов'язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Вищенаведені положення закону направлені на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч. 3 ст. 27 ЦПК особи, які беруть участь у справі, зобовязані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 158 ЦПК розгляд судом цивільної справи відбувається в судовому засіданні з обовязковим повідомленням осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

У відповідності з п. 4 ч. 1 ст. 169 ЦПК суд відкладає розгляд справи в межах строків, встановлених статтею 157 цього Кодексу, у разі якщо визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення.

Однак позивач, будучи шість разів повідомленим про судові засідання, до суду не прибув, судові виклики проігнорував, клопотання про розгляд справи за його відсутності не подав.

За правилами частини 3 статті 169, пункту 3 частини 1 статті 207 ЦПК в разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, без поважної причини або неповідомлення ним про причину повторної неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду.

Статтею 157 ЦПК України встановлено, що суд має розглянути справу протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження у справі, а справи про поновлення на роботі - одного місяця.

Так, провадження в даній справі було відкрито судом 08.11.2016 року, з цього часу справа призначалася до розгляду десять разів, про що позивач був завчасно та належним чином повідомленим, проте до суду жодного разу не прибув та будь-яким чином не повідомив суд про причини своєї неявки, належних доказів щодо поважності причин його неявки суду не подав, заяв про розгляд справи за його відсутності не надав.

Тому, виходячи з викладеного вище, належного повідомлення позивача про час розгляду справи, з урахуванням повторної неявки в судове засідання, відсутність заяв про розгляд справи за його відсутності, суд приходить до висновку про залишення позову без розгляду.

Керуючись ст. ст. 14, ч. 3 ст. 27, 157, ч. 1 ст. 169, 207 п. 3 ч. 1 ЦПК України, суд -

ухвалив:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання чоловіка і жінки однією сімєю без реєстрації шлюбу, про визнання майна обєктом права спільної сумісної власності подружжя, визнання права власності на 1/2 частину спільного сумісного майна подружжя - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутись до суду повторно.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'яти днів з дня її проголошення до Апеляційного суду Дніпропетровської області через суд першої інстанції.

У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя О. Н. Борис