АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа № 22-ц/796/9673/2017 Головуючий в 1-й інстанції - Коренюк А.М.
753/6343/16 Доповідач-Чобіток А.О.
У Х В А Л А

11 серпня 2017 року Суддя судової палати у цивільних справах Апеляційного суду м. Києва Чобіток А.О., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 25 квітня 2016 року в справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальних збитків,-

в с т а н о в и л а :

У березні 2016 року ОСОБА_2 подала до суду першої інстанції позовну заяву про нанесення їй моральної і матеріальної шкоди .

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 01 квітня 2016 року вказану позовну заяву ОСОБА_2 залишено без руху, а ухвалою цього ж суду від 25.04.2016 року визнано неподаною та повернуто з підстав невиконання вимог попередньої ухвали.

13.05.2016 року ОСОБА_2 подала документ, який має назву « Апеляційна скарга з вказівкою найменування суду , до якого подається скарга; ім»я (найменування) сторін, зазначивши «на ухвалу першої інстанції справа № 753/6343/16ц про відшкодування матеріальних збитків» без зазначення дати її постановлення та фразою «усунення недоліків» та зазначенням, що справу і копію ухвали вона одержала 11.05.2016 р.. Крім зазначеного будь-якої іншої інформації перша сторінка скарги не містить. На другій сторінці міститься наступна інформація : «1) недолік не дана заява-клопотання на те, що я освобождаюся від оплати за судовий збор так як я являюся інвалідом. Заяву-клопотання дивись ст.. 1 на 2-х аркушах. 2) недолік. Не приклала заяву-клопотання з проханням направити на судову експертизу. Додаю дивись ст.. 2 на 2х аркушах. Стр. 2. Всього додаю на 6 арк. 13.05.2016 р. ОСОБА_2.». ( а.с.20-21).

До вказаного документу додано «Заява-клопотання», в якій позивач просить звільнити її від сплати судового збору, в зв»язку з тим, що вона є інвалідом другої групи по зору та додано копію відповідної довідки МСЕК, а також «Заява-клопотання», в якій позивач зазнчила, що на попереднім суді вона не змогла доказати вину ОСОБА_3 , в зв»язку з чим просила направити її на судову експертизу ( а.с.22-25).

Ухвалою суду апеляційної інстанції від 07.06.2016 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишено без руху з підстав її невідповідності вимогам ст.. 295 ЦПК України. Запропоновано ОСОБА_2 надати виправлену редакцію апеляційної скарги, зміст якої повинен бути чітко викладений та відповідатиме вимогам ст.. 295 ЦПК України, а резолютивна частина положенням ч. 1 ст. 307 ЦПК України.

На виконання вимог даної ухвали суду першої інстанції ОСОБА_2 21.06.2017 року надала «1)Відповідь про усунення недоліків на 3-х аркушах. Уточнена апеляційна скарга.2) заяву прохання освободити мене від оплати сбора-налога-2 арк .3) Заява-прохання винести рішення суда для проведення мені судової експертизи на очі, проколені ОСОБА_3 - 1 арк. Всього 6 арк.».

До вказаного листа додано «Апеляційна скарга на рішення від 07 червня 2016 року Апеляційного суду міста Києва скасувати». У вказаному документі ОСОБА_2 зазначила, що вказана ухвала підлягає скасуванню, оскільки до уваги не взято, що вона є інвалідом ІІ групи по зору, у неї немає грошей на адвокатів, вона просила визнати договір дарування недійсним Ѕ частини будинку АДРЕСА_1 до уваги не взято свідоцтво про право на спадщину за законом, роз»яснила суду, що шкода заподіяна ушкодженню здоров»я відшкодовується за правилами гл. ;) ЦК та просила рішення Апеляційного суду міста Києва від 7 червня 2016 року судді судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду міста Києва скасувати, передати справу на новий розгляд ( змінити, постановити нове рішення, не передаючи справу на новий розгляд, в суд Апеляційний міста Києва судді Шкоріній О.І.; попередити її про число, місяць, час розгляду її справи; задовольнити її вимоги удержавши з ОСОБА_3 моральну і матеріальну шкоду завдану їй умисно з зазначенням сум; по поводу зруйнування її сарая просила запросити свідка.

24.06.2016 троку суд апеляційної інстанції визнав апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 25 квітня 2016 року неподаною та повернув її останній з тих підстав, що позивач недоліки скарги відповідно до ухвали суду від 07.06.2016 року не усунула, заявивши при цьому клопотання про скасування ухвали суду апеляційної інстанції, що не входить до повноважень суду другої інстанції.

05.07.2017 року суд касаційної інстанції скасував ухвалу Апеляційного суду м. Києва від 24.06.2016 року та передав справу до суду апеляційної інстанції для вирішення питання про відкриття апеляційної провадження.

Відповідно до ст..ст. 292 , 293 ЦПК України, ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду зокрема і у разі повернення заяви позивачеві.

Згідно із ст. 294 ЦПК України, у разі оскарження ухвали суду подається апеляційна скарга, форма і зміст якої визначена ст. 295 ЦПК України.

Статтею 295 ЦПК України визначено, що апеляційна скарга подається у письмовій формі. В апеляційній скарзі мають бути зазначені :

1) найменування суду , до якого подається скарга;

2) ім»я (найменування) особи, яка подає скаргу, її місце проживання або місцезнаходження;

3) рішення або ухвала, що оскаржується ( п.4 ч. 2) ;

4) в чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість рішення або ухвали (неповнота встановлення обставин, які мають значення для справи, та (або) неправильність установлення обставин, які мають значення для справи, внаслідок необґрунтованої відмови у прийнятті доказів, неправильного їх дослідження чи оцінки, неподання доказів з поважних причин та (або) неправильне визначення відповідно до встановлених судом обставин правовідносин) ( п.5 ч. 2);

5) нові обставини, що підлягають встановленню, докази, які підлягають дослідженню чи оцінці, обґрунтування поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції, заперечення проти доказів, використаних судом першої інстанції( п.6 ч. 2);

6) клопотання особи, яка подала скаргу( п.7 ч. 2).

Відповідно до частини другої статті 297 ЦПК України , до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 295 цього Кодексу застосовуються положення статті 121 цього Кодексу.

Отже, суд , встановивши, що апеляційну скаргу подано без додержання вимог, встановлених статтею 295 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху, у якій зазначаються недоліки апеляційної скарги , спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Таким чином, якщо позивач не дотримав якоїсь із вимог до апеляційної скарги і відсутність певної інформації не дає можливості суду вирішити питання про відкриття апеляційного провадження , суд залишає апеляційну скаргу без руху і пропонує позивачеві виправити виявлені недоліки.

Важливо, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції має право встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити перетворення судового процесу у безладний рух. У зв'язку з наведеним залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо), не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом із тим Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (Рішення Суду у справі Жоффр де ля Прадель проти Франції від 16 грудня 1992 року).

Відсутність хоча б одного реквізиту, визначеного статтею 295 ЦПК України, може бути самостійною підставою для залишення апеляційної скарги без руху.

При цьому слід зазначити, що відповідно до статті 5 ЦПК України, суд зобов'язаний поважати честь і гідність усіх учасників цивільного процесу і здійснювати правосуддя на засадах їх рівності перед законом і судом незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних та інших ознак.

Вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження , суд приходить до висновку, що подані ОСОБА_2 13.05.2016 року та 21.06.2016 року апеляційні скарги не відповідають вищевказаним нормам в повному обсязі, оскільки в них відсутня інформація , передбачена процесуальним законодавством, яка б дозволяла відкрити апеляційне провадження та розглянути скаргу відповідно до повноважень апеляційного суду.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 307 ЦПК України, за наслідками розгляду скарги на ухвалу суду першої інстанції апеляційний суд має право:

1) постановити ухвалу про відхилення апеляційної скарги і залишення ухвали без змін;

2) скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу;

3) змінити ухвалу;

4) скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Так, апеляційна скарга, подана позивачем 13.05.2016 року не містить посилань на дату оскаржуваної ухвали, не зазначено в чому полягає незаконність ухвали, не вказано клопотання особи, яка подала скаргу з урахуванням положень ч. 2 ст. 307 ЦПК України .

При цьому зі змісту вказаної скарги вбачається, що вказаний документ не є апеляційною скаргою, а є усуненням недоліків на виконання вимог ухвали суду першої інстанції від 01 квітня 2016 року , якою позовну заяву ОСОБА_2 залишено без руху.

Апеляційна скарга подана ОСОБА_2 21.06.2016 року також не відповідає вимогам ст.. 295 ЦПК України, оскільки за змістом фактично є не апеляційною скаргою на судові рішення Дарницького районного суду м. Києва постановлені в даній справі, а є касаційною скаргою на ухвалу суду апеляційної інстанції від 07.06.2016 року, якою апеляційну скаргу ОСОБА_2 , подану нею 13.05.2016 року залишено без руху.

За вказаних обставин є всі правові підстави вважати, що подані ОСОБА_2 апеляційні скарги не відповідають вимогам ст.. 295 ЦПК України.

Отже, апеляційна скарга ОСОБА_2 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 25 квітня 2016 року підлягає залишенню без руху і останній необхідно надати строк для усунення виявлених недоліків наступним способом , а саме -подати апеляційну скаргу в новій редакції , в якій зазначити :

1) найменування суду , до якого подається скарга;

2) ім»я (найменування) особи, яка подає скаргу, її місце проживання або місцезнаходження;

3) дату оскаржуваної ухвали Дарницького районного суду м. Києва;

4) зазначити в чому полягає незаконність або необґрунтованість ухвал суду першої інстанції;

5) викласти клопотання з урахуванням ч. 2 ст. 307 ЦПК України.

Апеляційну скаргу в новій редакції у відповідності до вимог ст. 295 ЦПК України подати до суду апеляційної інстанції.

До того ж суд апеляційної інстанції звертає увагу ОСОБА_2 на те, що в зв»язку з тим , що вона є інвалідом ІІ групи, то відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» звільнена від сплати судового збору в усіх судових інстанціях, внаслідок чого подання клопотання про звільнення від сплати судового збору, судом не вимагається та подачі такого не потребує.

Виходячи з наведеного, провадження по апеляційній скарзі не може бути відкрито, позивачу необхідно надати строк для усунення недоліків, а апеляційну скаргу залишити без руху, попередивши, що в разі невиконання ухвали суду, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст.121 ЦПК України.

Керуючись ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ст. , ст. 121 , 295, 297 ЦПК України, -

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 25 квітня 2016 року залишити без руху строком не більше ніж на п'ять днів з дня отримання ухвали.

В разі невиконання ухвали суду апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає .

Суддя :