Справа № 308/6541/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 липня 2017 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі головуючої судді Дергачової Н.В., при секретарі судового засідання Меркуловій Ю.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Ужгород заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі № 308/6541/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про поділ майна подружжя, що перебуває у спільній сумісній власності, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач - ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до відповідача ОСОБА_2, за якою просить суд: поділити спільне нерухоме майно подружжя, яке є об'єктом спільної сумісної власності - квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_1 шляхом визнання за ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер - НОМЕР_1) 61,78% власності квартири, за ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер - НОМЕР_2) 38,22% власності квартири.

Разом із позовною заявою, позивачем ОСОБА_1 було подано до суду заяву про забезпечення позову, за якою він просить суд: накласти арешт на нерухоме майно, що належить ОСОБА_2, а саме: на квартиру за адресою: АДРЕСА_1.

В обґрунтування заяви ОСОБА_1 зазначив, що квартира за адресою: АДРЕСА_1. є предметом поданої ним позовної заяви про поділ майна подружжя, що перебуває у спільній сумісній власності. Відповідачка ОСОБА_2 змінила замки у вхідних дверях квартири з метою чинити перешкоди позивачу у користуванні спільним майном, а також повідомляла позивачу у телефонних розмовах про те, що продасть спірну квартиру, а кошти від продажу залишить собі та житиме у Тернополі. Крім того позивачем виявлено, що відповідачка розмістила в мережі Інтернет оголошення про продаж їхнього спільного майна, що знаходиться в квартирі, а саме: кухонних меблів, газової варочної поверхні, мийки. На думку позивача ОСОБА_1, такі дії відповідачки свідчать про її намір продати спірну квартиру, а отримані кошти від продажу залишити собі.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 151 ЦПК України суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити передбачені цим Кодексом заходи забезпечення позову. Забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Як зазначено у п. 4 постанови пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Розглянувши подану позивачем заяву та матеріали справи, суд дійшов до висновків про те, що заявником не доведено суду, що існує реальна загроза утруднення чи неможливості виконання рішення суду у подальшому, суду не доведено належними та допустимим доказами, що відповідачка вживає будь яких заходів щодо відчуження квартири за адресою: АДРЕСА_1, позовна ж вимога щодо розподілу будь - якого майна позивачем заявлена не була. Заява ґрунтується лише на припущеннях, а відтак, відсутні підстави для задоволення зазначеної заяви про забезпечення позову.

Слід також зазначити, що шлюб між подружжям був розірваний ще 17 жовтня 2013 року і жодних дій щодо розподілу майна із цього часу сторонами вжито не було, за цей час відповідачем не відчужено право власності на спірну квартиру, що також свідчить про відсутність такого наміру у подальшому.

Керуючись ст.ст. 151, 152, 153, 210, 293 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі № 308/6541/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про поділ майна подружжя, що перебуває у спільній сумісній власності.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Апеляційна скарга подається до апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області.

Суддя Н.В. Дергачова