печерський районний суд міста києва
Справа № 753/2228/14-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 серпня 2017 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Гладун Х.А.,

при секретарі - Чепіга Є. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву Різника Віталія Сергійовича, який діє на підставі договору про надання правової допомоги № 3/17 від 07.02.2017 р. від імені та в інтересах ОСОБА_2, про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі № 752/2228/14-ц,

В С Т А Н О В И В :

ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 11.04.2014 року в справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5 про стягнення боргу вжито заходи забезпечення позову та накладено на арешт на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1, загальною площею 51,00 кв.м., яка на праві власності належить ОСОБА_5 згідно свідоцтва про право власності на житло від 23.12.2003 р.

Протокольною ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 05.08.2014 р. до участі у справі в якості третьої особи залучено ОСОБА_2

Протокольною ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 04.03.2015 р., в зв'язку з смертю ОСОБА_5 його замінено правонаступником - ОСОБА_6

Заочним рішенням Печерського районного суду м. Києва від 23.12.2016 р. в даній справі позов ОСОБА_3 задоволено частково та з ОСОБА_4 на його користь стягнуто 1500000,00 грн., вирішено питання судових витрат, в задоволенні решти вимог позову - відмовлено.

08.02.2017 р. Різник В.С. в інтересах ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову у даній справі, зазначивши, що в зв'язку з набранням заочним рішенням Печерського районного суду м. Києва від 23.12.2016 р. законної сили, яким в задоволенні позову ОСОБА_3 до ОСОБА_6, як правонаступника ОСОБА_5 - відмовлено, потреба у накладенні арешту - відпала.

В судовому засіданні заявник доводи заяви підтримав та просив її задовольнити.

Інші особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з'явились, про дату, час та місце розгляду заяви були повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 5 ст. 154 ЦПК України неявка осіб, які беруть участь у справі не перешкоджає розгляду питання про скасування заходів забезпечення позову.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши осіб, які беруть участь в судовому засіданні, суд прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 154 ЦПК, заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає справу. Якщо у задоволенні позову було відмовлено, провадження у справі закрито або заяву залишено без розгляду, вжиті заходи забезпечення позову застосовуються до набрання судовим рішенням законної сили. Проте суд може одночасно з ухваленням судового рішення або після цього постановити ухвалу про скасування заходів забезпечення позову (ч. 6 ст. 154 ЦПК України).

Пунктом 10 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006 р. № 9 роз'яснено, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

При цьому, відповідно до роз'яснень п. 9 Постанови Пленуму ВССУ № 5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу (частина третя статті 154 ЦПК). При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору (частина четверта статті 154 ЦПК). Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (стаття 60 Закону про виконавче провадження).

Разом з тим, матеріалами справи вищевказані процесуальні статуси ОСОБА_2 не підтверджується, в зв'язку з чим, її заява про скасування заходів забезпечення позову підлягає залишенню без розгляду.

Однак, оскільки судовим розглядом встановлено, що заочне рішення Печерського районного суду м. Києва від 23.12.2016 р., яким відмовлено в задоволенні позову ОСОБА_3 до ОСОБА_6, як правонаступника ОСОБА_5, набрало законної сили, то подальша потреба в забезпеченні позову у спосіб накладення арешту на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1, що накладався на майно ОСОБА_5 з метою забезпечення належного виконання останнім можливого позитивного рішення на користь Позивача, - відпала.

З урахуванням вищевстановлених обставин наявні підстави для скасування арешту, вжитого ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 11.04.2014 року.

На підставі викладеного ч.1 ст.151, ч.3 ст.154, ст.210, ст.293 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

заяву Різника Віталія Сергійовича, який діє на підставі договору про надання правової допомоги № 3/17 від 07.02.2017 р. від імені та в інтересах ОСОБА_2, про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі № 752/2228/14-ц - залишити без розгляду.

Скасувати, накладений ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 11.04.2014 р., арешт на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1, загальною площею 51,00 кв.м.

Ухвала підлягає негайному виконанню в порядку, встановленому для виконання судових рішень, може бути пред'явлена протягом одного року.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва, через суд першої інстанції, протягом п'яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги.

Суддя Х.А. Гладун