Справа № 466/4764/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 липня 2017 року м.Львів

Шевченківський районний суд м. Львова

у складі :головуючого - судді Невойта П.С.

за участю представника ОСОБА_1

секретаря с/з - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Львові цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ПАТ «Львівгаз» про зобовязання здійснити перерахунок та відшкодування моральної шкоди, -

у с т а н о в и в :

03.07.2017 року ОСОБА_4-Л.П. звернулася до суду з позовною заявою до Публічного акціонерного товариства «Львівгаз», в якій просить суд ухвалити рішення та зобовязати ПАТ «Львівгаз» зробити перерахунок нарахування за спожитий природній газ та стягнути моральну шкоду у розмірі 1000 гривень.

Позов мотивовує тим, що ОСОБА_4-Л.П. є власником квартири 5 на вул. Шолом- Алейхема,10 в м. Львові, де зареєстрована та проживає за вказаною адресою.

До 01.07.2015 року їй надавалась пільга 25% як дитині війни для придбання твердого палива і скапленого газу, однак з квітня 2015 року ПАТ «Львівгаз» відраховує 12,5% від пільги 25%, в результаті чого виник борг, з яким позивач непогоджується. Внаслідок постійний стресів, що призводять до розладу здоровя, ОСОБА_4-Л.П. просить стягнути моральну шкоду в розмірі 1000 грн. і тому змушена звернутися до суду.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_4-Л.П. позовні вимоги підтримала в повному обсязі, зіславшись на обставини, викладені в позовній заяві, просила позов задовольнити.

Представник публічного акціонерного товариства «Львівгаз» ОСОБА_1, який діє на підставі довіреності від 18.04.2017 року №007.2ДР-132-0417 /а.с.15/ в судовому засіданні заперечив щодо задоволення позову, зіславшись на письмові заперечення, долучені до матеріалів справи. /а.с.12-14/. Просив у задоволенні позову відмовити.

Заслухавши пояснення позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 є власником квартири №5 на вул.Шолом-Алейхема, 10 у м.Львові, де зареєстрована та проживає за даною адресою.

В судовому засіданні з"ясовано, що до 01.07.2015 року ОСОБА_4-Л.П. надавалась пільга за соціальною ознакою в розмірі 25% як дитині війни згідно ЗУ «Про соціальний захист дітей війни» від 18.11.2004 року.

Відповідно до п.3 Порядку пільги, зазначені у пункті 1 цього Порядку надаються за рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам за умови, що середньомісячний сукупний дохід сімї пільговика в розрахунку на одну особу за попередні шість місяців не перевищує величини доходу, який дає право на податкову соціальну пільгу.

Згідно п.6 Порядку структурні підрозділи з питань соціального захисту населення районних, районних у м.Києві держадміністрацій, виконавчих органів міських, район- них у містах (у разі їх створення) рад (далі - структурні підрозділи з питань соціального захисту населення) одержують від територіальних органів Пенсійного фонду України за результатами обміну електронними базами даних відповідно до пункту 7 постанови Кабінету Міністрів України від 11 квітня 2002 р. № 497 Про забезпечення виконання функцій з призначення і виплати пенсій органами Пенсійного фонду (Офіційний вісник України, 2002 р., № 15, ст. 814) інформацію про суми пенсійних виплат і факт працевлаштування пільговиків та членів їх сімей, відомості про яких містяться в Єдиному державному автоматизованому реєстрі осіб, які мають право на пільги.

За результатами наданої інформації структурні підрозділи з питань соціального захисту населення протягом 10 днів з дня отримання інформаці, зазначеної у пунктах 6-8 цього Порядку, визначають середньомісячний дохід сім»ї в розрахунку на одну особу шляхом ділення загальної суми грошових доходів кожного члена сім»ї пільговика за попередні шість місяців на 6 і на кількість членів сім»ї.

Структурний підрозділ з питань соціального захисту населення подає щомісяця до 25 числа житлово-експлуатаційним організаціям, житлово-будівельним (житловим) кооперативам, обєднанням співвласників багатоквартирного будинку, організаціям, що надають житлово-комунальні послуги, операторам (провайдерам) телекомунікацій, газо- та електропостачальникам, постачальникам твердого палива (далі - підприємства) списки пільговиків, які мають право на отримання пільг, надає в установленому порядку пільги готівкою для придбання твердого палива і скрапленого газу, а також видає пільговикам довідки для отримання інших видів пільг, які надаються з урахуванням доходу (безоплатне одержання ліків, лікарських засобів, імунобіологічних препаратів, виробів медичного призначення, зубопротезування тощо), відповідно до законодавства.

Оскільки позивача не було включено в списки пільговиків, наданих структурним підрозділом з питань соціального захисту ПАТ «Львівгаз», тому виник борг у розмірі 82,60 грн.

Поряд з цим, вирішуючи даний спір, суд виходить з того, що положенням частини 1 статті 3 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України (ст. 4 ЦПК України).

Із зазначених позивачами предмета та підстав позову вбачається, що предметом спору стала правомірність донарахування за спожитий газ на підставі соціальних нормативів користування житлово-комунальними послугами, щодо оплати яких держава надає пільги та встановлює субсидії.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Під способами захисту суб'єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний переліктаких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачений ст. 16 ЦК України.

Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права. Спосіб захисту порушеного права частіше за все визначається спеціальним законом, який регулює конкретні цивільні правовідносини.

Вимоги про визнання неправомірними дій щодо нарахування споживачу богру в сумі 82,60 грн. не відповідають способам захисту цивільних прав та інтересів, визначеним законом.

Відповідно до вимог ст.60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Зі змісту ст. 10 ЦПК України вбачається, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи: роз'яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов'язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Положеннями ч.1 ст.11 ЦПК України передбачено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ст.212 ЦК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності.

Таким чином, враховуючи все вищенаведене, суд вважає, що у задоволенні позову ОСОБА_4-Л.П. необхідно відмовити.

Оскільки вимога про стягнення моральної шкоди є похідною від вимоги про визнання дій неправомірними, за відсутності підстав задовольнити основну вимогу, у її задоволенні також слід відмовити з наступних підстав та мотивів.

Статтею 22 Закону України "Про захист прав споживачів" передбачено право на моральне відшкодування. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Разом з тим, згідно абзацу другого п. 5 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» № 4 від 31 березня 1995 року обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Наявність моральної шкоди доводиться позивачем, який в позовній заяві має зазначити, які моральні страждання та у зв'язку з чим він поніс і чим обґрунтовується розмір компенсації, проте позивачем не доведено причинового зв'язку між діями відповідача та спричиненням шкоди здоров'ю позивачки, а тому суд приходить до висновку, що задоволенні вимоги про відшкодування моральної шкоди слід відмовити.

Керуючись ст.ст.8, 10, 11, 57, 58, 60, 88, 212, 214, 215 ЦПК України, суд,-

в и р і ш и в :

у позові ОСОБА_3 до ПАТ «Львівгаз» про зобовязання здійснити перерахунок та відшкодування моральної шкоди, відмовити.

Рішення може бути повністю або частково оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Львівської області через Шевченківський районний суд м. Львова шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Суддя ОСОБА_5