Справа № 243/5035/16-ц
Провадження № 2-п/243/64/2017
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

04 серпня 2017 року м. Словянськ

Суддя Словянського міськрайонного суду Донецької області Р.В. Кузнецов, розглянувши заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Словянського міськрайонного суду Донецької області від 03 серпня 2016 року, у цивільній справі за позовною заявою публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Словянського міськрайонного суду Донецької області від 03 серпня 2016 року позовні вимоги ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості були повністю задоволені, з ОСОБА_1, на користь ПАТ КБ ПриватБанк було присуджено до стягнення суму заборгованості по кредитному договору від 12 листопада 2013 року в розмірі 21254,96 гривень, а також понесені судові витрати в сумі 1378,00 гривень.

20 липня 2017 року ОСОБА_1О звернувся до суду із заявою в якій просив скасувати заочне рішення Словянського міськрайонного суду від 03 серпня 2016 року у цивільній справі за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, оскільки про існування даного рішення суду він дізнався лише 18 липня 2017 року, коли державна виконавча служба м. Словянська повідомила йому про відкрите виконавче провадження відносно нього. Він не отримував жодної судової повістки про виклик до суду, про час та місце розгляду справи повідомлений не був, та був позбавлений можливості скористатися правами передбаченими ст. 27 ЦПК України, у звязку із чим, рішення суду є таким, що ухвалене передчасно. Крім того, зазначив, що ПАТ КБ «ПриватБанк» не мав правових підстав для нарахування пені та штрафів відповідно ст. 2 ЗУ «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» від 02 вересня 2014 року. У звязку із наведеним, просив суд скасувати вказане рішення суду.

У судове засідання заявник ОСОБА_1, не зявився, подав до суду заяву з проханням розгляд справи проводити у його відсутності, на задоволенні заяви про перегляд заочного рішення наполягав.

Представник ПАТ КБ «ПриватБанк», будучи належним чином повідомленим про місце, дату та час розгляду справи, у судове засідання не зявився, засобами електронної пошти подав до суду заяву з проханням розгляд справи проводити у відсутності представника банку, проти скасування заочного рішення суду заперечував.

Суд, розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, обєктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що заявлені вимоги ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Словянського міськрайонного суду Донецької області від 03 серпня 2016 року не підлягають задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що 03 серпня 2016 року Словянським міськрайонним судом Донецької області винесено рішення при заочному розгляді справи за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості (а.с.58,58 з.б.).

У відповідності до ч. 1 ст. 232 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Виходячи зі змісту зазначеного закону, для скасування заочного рішення мають бути у наявності одночасно обидві підстави, передбачені ч. 1ст. 232 ЦПК України.

Відповідно до ч. 5ст. 74 ЦПК України, судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через курєрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. У разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

При дослідженні матеріалів справи судом було встановлено, що на адресу зареєстрованого місця проживання відповідача: АДРЕСА_1, були направлені повістки про виклик до суду на 08-30 годину 06 липня 2016 року, 10-00 годину 18 липня 2016 року та 10-00 годину 03 серпня 2016 року, в яких він повідомлявся про розгляд справи за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості (а.с. 47-47,30-55).

Втім, відповідач не зявився до поштового відділення для отримання судової кореспонденції, про що свідчать відповідні відмітки на повернутих конвертах, а саме «за закінченням терміну зберігання».

Слід зазначити, що ОСОБА_1 до теперішнього часу продовжує бути зареєстрованим та мешкає за адресою: АДРЕСА_1, що вбачається із заяви його про скасування заочного рішення.

Згідно ч. 4 ст. 169 ЦПК України, якщо суд не має відомостей про причину неявки відповідача, повідомленого належним чином, або причину неявки буде визнано неповажною, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів ( постановляє заочне рішення).

Частина 2 ст. 77 ЦПК України встановлює, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не зявилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно зі ст. 232 ЦПК України підставою для перегляду заочного рішення є обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання, докази, що їх підтверджують, а також докази, що можуть вплинути на ухвалене заочне рішення, тобто докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача ( пункти 3,4 ч.2 ст. 29 ЦПК України).

Скасування заочного рішення можливе за наявності обставин:

1) поважні причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити суд;

2) наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення.

Поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини (наприклад, неотримання судової повістки про виклик до суду), що обєктивно перешкоджають явці до судового засідання, які безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Водночас зясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них заочне рішення скасуванню не підлягає.

В своїй заяві про скасування заочного рішення ОСОБА_1 зазначає, що ПАТ КБ «ПриватБанк» не мав правових підстав для нарахування пені та штрафів відповідно ст. 2 ЗУ «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» від 02 вересня 2014 року.

Втім, ОСОБА_1 не надав жодного належного та допустимого доказу, який би мав суттєве значення під час розгляду справи 03 серпня 2016 року та міг вплинути на ухвалене заочне рішення.

Таким чином, ОСОБА_1 при розгляді заяви про перегляд заочного рішення не надав доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до п.1 ч.3 ст. 231 ЦПК України, суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення.

У звязку із тим, що в судовому засіданні не встановлені обставини за наявності яких можливе скасування заочного рішення, суд набуває висновку, що заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Словянського міськрайонного суду Донецької області від 03 серпня 2016 року, у цивільній справі за позовною заявою ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 231, 232 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Словянського міськрайонного суду Донецької області від 03 серпня 2016 року, у цивільній справі за позовною заявою публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Словянського

міськрайонного суду ОСОБА_2