Справа № 645/2172/17
Провадження № 2/645/1533/17
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27 липня 2017 року Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - судді Ульяніч І.В.
секретар судового засідання - Чигринова О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначала, що 18 червня 1994 року у Київському відділі реєстрації актів громадянського стану міста Харкова зареєструвала шлюб з відповідачем, про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбів зроблено запис за № 426. Від подружнього життя мають повнолітнього сина - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Проте, через різні характери та погляди на життя, постійні сварки з 2010 року шлюбні відносини з ОСОБА_2 припинені, спільне господарство не ведеться. Позивач також вказала, що майновий спір з відповідачем відсутній, після розірвання шлюбу виявила бажання надалі іменуватися прізвищем «Таран».
Посилаючись на викладені обставини, позивач просила розірвати шлюб, зареєстрований з відповідачем.
ОСОБА_1, належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з'явилась, через канцелярію суду надала заяву про розгляд справи за її відсутності, якою позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити та зазначила, що з відповідачем мешкають за однією адресою, ведуть спільне господарство, однак з 2010 року шлюбні відносини між ними припинені. Позивач також вказала, що строку для примирення з ОСОБА_2 не потребує, проти ухвалення заочного рішення по справі не заперечувала.
ОСОБА_2, який належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з'явився, про причини неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності та письмових заперечень проти позову не надав.
У зв'язку з тим, що розгляд справи відбувався за відсутності сторін, відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Враховуючи вимоги ст. 224 ЦПК України, судом, за згодою позивача, проведено заочний розгляд справи.
Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, приходить до наступного.
Судом встановлено, що 18 червня 1994 року у Київському відділі реєстрації актів громадянського стану міста Харкова ОСОБА_2 та ОСОБА_4 уклали шлюб, про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбів зроблено запис за № 426. Після укладення шлюбу ОСОБА_4 присвоєно прізвище «Таран» (Свідоцтво про укладення шлюбу І-ВЛ № 257499 від 18 червня 1994 року).
Від подружнього життя сторони мають повнолітнього сина - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.
Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.
Встановлено, що з 2010 року сторони припинили шлюбні відносини, однак мешкають за однією адресою та ведуть спільне господарство, майновий спір відсутній.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Судовим розглядом встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін.
За змістом ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем.
З огляду на наведене, суд вважає позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 11, 197, 209, 212-215, 224-226 ЦПК України, суд -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрований 18 червня 1994 року Київським відділом реєстрації актів громадянського стану міста Харкова, актовий запис № 426 - розірвати.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_1залишити прізвище «Таран».
Відповідачем, який не приймав участі у розгляді справи, протягом десяти днів з дня отримання копії заочного рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення, відповідно до вимог ст. 229 ЦПК України.
Заочне рішення може бути оскаржене іншими особами, які брали участь у розгляді справи, до Апеляційного суду Харківської області протягом десяти днів з дня проголошення рішення шляхом подання апеляційної скарги. Іншими особами, які брали участь у справі, але не були присутніми у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, може бути подана апеляційна скарга протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Суддя -