Справа № 758/9910/17
У Х В А Л А

31 липня 2017 року суддя Подільського районного суду м.Києва Васильченко О. В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 до ОСОБА_6 про вселення,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 звернулись до Подільського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_6 про вселення.

Вважаю, що вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, на підставі ч. 1 ст. 121 ЦПК України, оскільки подана без додержання вимог ст. 119 ЦПК України з виходячи з наступного.

З позовної заяви вбачається, що позивачі просять суд вирішити питання про їхнє вселення до будинку № 40 по вул. Канівська в м. Києві. Проте в позовній заяві позивачі не зазначають докази, що підтверджують наявність спору між сторонами з цього приводу. Вказано лише звернення до поліції, покази свідків тощо. Пропоную уточнити позов цій частині, зазначивши докази наявності спору між сторонами.

Крім того, пропоную позивачам уточнити правові підстави звернення до суду з цим позовом, адже наведена аргументація, а саме посилання позивачів на норми Житлового кодексу УРСР, не є належними. Спірна квартира належить до приватного житлового фонду і правовідносини щодо неї регулюються Цивільним кодексом України.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Згідно п. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, пропоную кожному з позивачів сплатити судовий збір за немайновими вимогами, за правилами ст. 6 Закону України «Про судовий збір» на платіжні реквізити Подільського районного суду м. Києва:

Отримувач коштів: УДКСУ у Подільському районі ;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37975298;

Банк отримувача: ГУ ДКСУ у м. Києві;

Код банку отримувача (МФО): 820019;

Рахунок отримувача: 0008;

Код класифікації доходів бюджету: 22030001;

Призначення платежу: Судовий збір, за позовом _____(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Подільський районний суд міста Києва (назва суду, де розглядається справа), код ЄДРПОУ (суду, де розглядається справа).

Звертаю увагу також позивачів, що подана квитанція про сплату судового збору від ОСОБА_4 не містить підпису уовноваженої особи та печатки банку, авідтак слугувати доказом сплати судового збору від ОСОБА_4 не може.

Також, як вбачається зі змісту позовної заяви, спільно позивачам належить 1/24, 1/24, 1/36, та 1/36, а відповідачеві ще 1/24. З цього вбачається, що спірний будинок у непокритих частинах перебуває у власності у певний осіб (особи), однак до участі у справі цей співвласник (співвласники) не залучені. Відтак, пропоную позивача уточнити коло осіб, які братимуть участь у справі, або навести відповідну аргументацію позову в цій частині.

Оскільки, без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду в новій редакції за підписом уповноваженої особи.

Відповідно до ч. 2 ст. 121 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 119 цього Кодексу, позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно з ч. 5 ст. 121 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. ст. 119, 120, 121 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 до ОСОБА_6 про вселення, залишити без руху та надати позивачеві строк для усунення недоліків вказаних в ухвалі, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

В разі якщо позивач у вказаний строк не усуне вказані недоліки, позовна заява буде вважатись неподаною та буде повернута позивачу.

СуддяО. В. Васильченко