25.07.2017 Справа № 756/2845/17
Справа № 756/2845/17-ц
Провадження 2/756/2772/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

З А О Ч Н Е

25 липня 2017 року Оболонський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Луценка О.М.,

при секретарі Галелюк Т.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні квартирою, вселення та визначення порядку користування квартирою, -

в с т а н о в и в:

У лютому 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні квартирою, вселення та визначення порядку користування квартирою.

В обґрунтування позову зазначають, що він та відповідачка по справі є власниками квартири за адресою: АДРЕСА_1, в порядку спадкування за законом після смерті батьків. У зазначеній квартирі він зареєстрований з січня 1989 року.

Протягом певного часу та на даний час він позбавлений можливості користуватися квартирою, оскільки ОСОБА_2 чинить перешкоду в користуванні ним квартирою, зокрема нею було змінено замки вхідних дверей квартири. Крім того, чоловік відповідачки також заперечує проти його проживання в спірній квартирі, тому виникають конфліктні ситуації.

У зв'язку з наведеними обставинами позивач просить суд усунути перешкоди в користуванні квартирою, зобов'язати відповідача надати екземпляр ключів, вселити його до спірної квартири та встановити порядок користування квартирою виділивши в його користування кімнату площею 14,7 кв.м., в користування відповідача виділити кімнату площею 17 кв. м., а кімнату площею 9,9 кв.м. та місця загального користування квартири залишити у загальне користування.

Позивач у судове засідання не з'явився, подавши заяву про розгляд справи без його участі, в якій зазначає, що позовні вимоги підтримує, проти заочного розгляду справи не заперечує.

Відповідачка у судове засідання неодноразово не з'явилася, про день, час та місце судового засідання повідомлена належним чином, про причини неявки суд повідомила без надання належних доказів відсутності можливості прибуття в судові засідання, обґрунтовуючи неприбуття тим, що «в цей день буду знаходитися поза межами м. Києва у відпускний період».

За таких обставин, у зв'язку зі зловживанням відповідачем своїми процесуальними правами, судом постановлено ухвалу про проведення заочного розгляду справи на підставі наявних в ній доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Судом установлено, що згідно довідки форми №3 від 21.12.2016 року вбачається, що в квартирі за адресою: АДРЕСА_1, зареєстровані ОСОБА_1 (син), ОСОБА_2 (дочка), ОСОБА_3 (онука), ОСОБА_4 (онук), зазначена квартира приватизована, складається з трьох кімнат загальною житловою площею 41, 8 кв.м., особовий рахунок відкрито на ім'я ОСОБА_5 (помер) (а.с. 8).

Відповідно до свідоцтва про народження ІНФОРМАЦІЯ_1 народився ОСОБА_1, батьками якого є ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (а.с. 8).

Згідно свідоцтва про смерть від ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 10).

Відповідно до свідоцтва про смерть від 29.11.2016 року ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 11).

Відповідно до витягів від 27.12.2016 року про реєстрацію в спадковому реєстрі 27.12.2016 року заведено спадкові справи відносно майна померлих ОСОБА_6 та ОСОБА_5 (а.с. 14-15).

З наданих пояснень ОСОБА_7 та ОСОБА_8 в квартирі за адресою: АДРЕСА_1, проживає ОСОБА_2 з чоловіком, які після смерті ОСОБА_5 заборонили доступ ОСОБА_1 до зазначеної квартири.

Відповідно до ч.ч. 1 та 2 ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю.

Згідно ч. 3 ст. 358 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.

Частина 1 ст. 405 ЦК України передбачає, що члени сім'ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону.

Відповідно до ст. 150 ЖК УРСР громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.

Згідно ч. 1 ст. 156 ЖК УРСР члени сім'ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.

За змістом ст.ст. 47, 48 ЖК УРСР жиле приміщення надається громадянам у межах норми жилої площі. Норма жилої площі в Українській РСР встановлюється в розмірі 13,65 квадратного метру на одну особу.

Пункт 53 «Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов і надання їм жилих приміщень в Українській РСР», затверджених постановою Ради Міністрів УРСР і Укрпрофради від 11.12.1984 р. № 470, передбачає, що жиле приміщення надається громадянам у межах 13,65 квадратного метра жилої площі на одну особу, але не менше рівня середньої забезпеченості громадян жилою площею в даному населеному пункті. Рівень середньої забезпеченості громадян жилою площею в населеному пункті визначається і періодично переглядається виконавчими комітетами обласних, Київської і Севастопольської міських Рад народних депутатів спільно з радами профспілок виходячи з даних статистичної звітності.

Згідно змісту Порядку застосування в м. Києві Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР, затверджених Постановою Виконкому київської міської ради народних депутатів та Президії київської міської ради профспілок від 15.07.1985 року № 582 в Києві рівень середньої забезпеченості жилою площею на одну особу дорівнює 9 кв. м, а норма жилої площі для визнання особи такою, що потребує поліпшення житлових умов визначається як 7,5 кв. м.

Враховуючи, що судом установлено на підставі зібраних по справі доказів те, що ОСОБА_2 чинить перешкоди позивачу на проживання у спірній квартирі, суд дійшов висновку про те, що позов підлягає задоволенню в частині зобов'язання ОСОБА_2 не чинити перешкоди ОСОБА_1 в користуванні квартирою та зобов'язати надати ключі від вхідних дверей.

Разом з тим, суд не вбачає підстав задоволення позовної вимоги про встановлення порядку користування квартирою.

Оскільки позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, відповідно до ст. 88 ЦПК України судові витрати у вигляді судового збору підлягають стягненню з відповідача пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 3, 4, 8, 10, 11, 15, 57, 58, 60, 61, 209, 212-215, 223, 224-228 ЦПК України, ст. 405 ЦК України, суд -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні квартирою, вселення та визначення порядку користування квартирою - задовольнити частково.

Зобов'язати ОСОБА_2 не чинити перешкоди ОСОБА_1 в користуванні квартирою АДРЕСА_1.

Вселити ОСОБА_1 до квартири АДРЕСА_1, зобов'язати ОСОБА_2 надати ОСОБА_1 комплект ключів від вхідних дверей квартирою АДРЕСА_1.

Стягнути з ОСОБА_2 (відомості про ідентифікаційний номер відсутні) на користь ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1) 1 280 грн. витрат по сплаті судового збору.

В решті позовних вимог відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Позивачем рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Оболонський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя О.М.Луценко