Справа № 754/2661/17
У Х В А Л А

Іменем України

28 липня 2017 року Деснянський районний суд міста Києва

в складі головуючого судді Галась І.А.

при секретарі Грей О.

розглянув у відкритому судовому засіданні питання про виправлення описки у рішенні Деснянського районного суду м. Києва від 26 червня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 26 червня 2017 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задоволено.

21 липня 2017 року позивачка звернулася до суду із заявою про виправлення описки в рішенні суду, в якій вказала, що в резолютивній частині рішення суду невірно зазначено місце реєстрації шлюбу, а саме: «Відділ реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві» замість «Відділ реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві».

В судове засіданні сторони не з'явились, про розгляд заяви повідомлялись належним чином у встановленому законом порядку.

Відповідно до ч.3, 4 ст. 219 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні, про що постановляється ухвала. Особи, які беруть участь у справі, повідомляються про час і місце засідання. Їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Зважаючи на вищезазначене, суд вважає за можливе розглянути питання про виправлення описки у рішенні суду за відсутності сторін по справі.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного суду України №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає. Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред'явлено до примусового виконання. Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено. Після внесення виправлень чи арифметичних помилок текст рішення змінювати не можна, проте у виконавчому листі наводяться формулювання резолютивної частини рішення в тій редакції, яку воно отримало у зв'язку з постановленням відповідної ухвали.

Відповідно до ч. 1 ст. 219 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

Опискою є зроблена судом механічна помилка у визначенні об'єкта присудженого, сторони, строку виконання та інше. Опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Судом встановлено, що у резолютивній частині рішення суду допущено описку, а саме помилково зазначено місце реєстрації шлюбу «Відділ реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві» замість «Відділ реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві».

Враховуючи наведене, суд вважає за необхідне виправити дану описку.

Керуючись ст.ст. 208-210, 219, 294 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Виправити описку у резолютивній частині рішення Деснянського районного суду м. Києва від 26 червня 2017 року, зазначивши місце реєстрації шлюбу «Відділ реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві» замість «Відділ реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві»

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Деснянський районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом п'яти днів з дня отримання її копії.

Суддя