Справа №295/1931/16-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.07.2017 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира у складі:

головуючого судді Перекупка І.Г.,

при секретарі Сидорець К.Г.,

розглянувши у приміщенні Богунського районного суду м. Житомира у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Українська інноваційна компанія» про захист прав споживачів та стягнення коштів (повернення депозиту та процентів), -

встановив:

В повадженні Богунського районного суду м. Житомира перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Український ОСОБА_2» (Публічне акціонерне товариство «Українська інноваційна компанія») про захист прав споживачів та стягнення коштів (повернення депозиту та процентів).

18.07.2017 року від представника Публічного акціонерного товариства «Українська інноваційна компанія» ОСОБА_3 на адресу суду надішла зустрічна позовна заява до ОСОБА_1 про визнання недійсним договору банківського вкладу таклопотаннями про відстрочення сплати судового збору за розгляд зустрічної позовної заяви, посилаючись на скрутне матеріальне становище, оскільки на всі рахунки товариства було накладено арешт.

Дослідивши матеріали позову, суд дійшов висновку, що остання підлягає залишенню без руху, оскільки в супереч вимогам ч.5 ст.119 ЦПК України, до позовної заяви не додано документ про сплату судового збору.

Згідно ч.1 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення по справі.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити його від сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Враховуючи, що накладення арешту на певну суму коштів на рахунках не може вважатися достатньою підставою для звільнення та відстроченням сплати судового збору, суд приходить до висновку про відсутність підстав для звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Дослідивши матеріали справи, суд не вбачає підстав для відстрочення сплати судового збору, тому позивач повинен додати до позовної заяви документ про сплату судового збору у встановленому розмірі.

Відповідно до частини першої статті 121 ЦПК України, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу про залишення заяви без руху з наданням йому строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 119, 120, 121 ЦПК України, -

ухвалив:

В задоволенні клопотання Публічного акціонерного товариства «Українська інноваційна компанія»про вістрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Українська інноваційна компанія» ОСОБА_1 про визнання недійсним договору банківського вкладу, залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання ним копії ухвали.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції в частині оплати судових витрат може бути подана протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя І.Г. Перекупка