Провадження № 2/359/1250/17
Справа №359/1482/17
03 серпня 2017 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі:
головуючого судді Журавського В.В.
при секретарі Алфімовій І03.08.2017.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Бориспіль цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: служба у справах дітей та сім'ї Бориспільської міської ради Київської області про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів та позбавлення батьківських прав, -
Сторони у судове засідання не з'явились. Представник позивача представник ОСОБА_4 надав до суду заяву, в якій вказав, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі, а розгляд справи просить здійснити за його відсутності. Проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Відповідач ОСОБА_2 про своє ставлення до пред'явленого позову суд не повідомив. Про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.
Представник органу опіки та піклування виконавчого комітету Бориспільської міської ради Павленко Л.В. також надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності. Крім цього вказала, що просить суд прийняти рішення з урахуванням висновку щодо можливості позбавлення батьківських прав ОСОБА_2, затвердженого рішенням виконавчого комітету Бориспільської міської ради від 10 липня 2017 року.
На підставі ч.1 ст.224 ЦПК України суд вирішив проводити заочний розгляд цивільної справи, про що в судовому засіданні оголосив протокольну ухвалу.
Дослідивши письмові докази, суд дійшов до висновку, що позов підлягає з таких підстав.
Судом встановлено, що в період часу з 22 жовтня 2010 року по 16 листопада 2015 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебували у зареєстрованому шлюбі. Від цього шлюбу вони мають малолітню дочку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Ці обставини підтверджуються копією свідоцтва про шлюб (а.с.9), копією свідоцтва про народження, виданого на ім'я ОСОБА_3 (а.с.10) та копією заочного рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 05 листопада 2015 року (а.с.12).
Сторони по справі проживають окремо. При цьому малолітня дочка ОСОБА_3 проживає разом з матір'ю ОСОБА_1 та знаходиться на її утриманні, що підтверджується актом обстеження житлово-побутових умов від 11 січня 2017 року, складеним депутатом Бориспільської міської ради Київської області ОСОБА_6 (а.с.29).
Рішенням Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 18 серпня 2014 року з ОСОБА_2 стягнуто на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дочки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, у розмірі 500 гривень щомісячно, починаючи з 24 червня 2014 року і до її повноліття (а.с.11).

На виконання вказаного рішення Білгород-Дністровським міськрайонним судом Одеської області 17 вересня 2014 року було видано виконавчий лист (а.с.13).

З розрахунку заборгованості по аліментах, наданого старшим державним виконавцем Білгород-Дністровським міськрайонним ВДВС ГТУЮ в Одеській області Березнюк А.В., вбачається, що за період з 24 червня 2014 року по 30 вересня 2016 року заборгованість ОСОБА_2 зі сплати аліментів становить 13616 гривень 67 копійок (а.с.16).

Відповідно до ч.1 ст.196 СК України при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов'язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення.

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в п.22 постанови «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» №3 від 15 травня 2006 року, відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені), визначена у ст.196 СК України, настає лише за наявності вини цієї особи; на платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв'язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів.

За правилами ч.1 та ч.4 ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Всупереч цьому, ОСОБА_2 не надав до суду доказів того, що заборгованість зі сплати аліментів утворилася з об'єктивних, непереборних та незалежних від нього причин.

Крім цього, згідно з правової позиції, висловленої Верховним Судом України в постанові №6-300цс16 від 16 березня 2016 року, виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, то за змістом ст.196 СК України пеня нараховується на всю суму заборгованості, а її нарахування обмежується лише сумою несплачених аліментів за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів. При цьому сума заборгованості за аліментами за попередні місяці не додається до заборгованості за наступні місяці, а кількість днів прострочення обчислюється виходячи з того місяця, в якому аліменти не сплачувались. Тобто неустойка (пеня) за один місяць рахується наступним чином: заборгованість за аліментами за місяць помножена на 1% пені і на кількість днів місяця, в якому виникла заборгованість, а загальна сума неустойки (пені) визначається шляхом додавання нарахованої пені за кожен із прострочених платежів (за кожен місяць).

З огляду на викладене, розмір пені (неустойки) зі сплати аліментів, що підлягає стягненню з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 за період з червня 2014 року по лютий 2017 року становить 4885 гривень, виходячи з наступного розрахунку.

За червень 2014 року - 40 гривень (500 гривень ? 8 днів ?1%) / 100%,

За липень 2014 року - 155 гривень (500 гривень ? 31 день ?1%) / 100%,

За серпень 2014 року - 155 гривень (500 гривень ? 31 день ?1%) / 100%,

За вересень 2014 року - 150 гривень (500 гривень ? 30 днів ?1%) / 100%,

За жовтень 2014 року - 155 гривень (500 гривень ? 31 день ?1%) / 100%,

За листопад 2014 року - 150 гривень (500 гривень ? 30 днів ?1%) / 100%,

За грудень 2014 року - 155 гривень (500 гривень ? 31 день ?1%) / 100%,

За січень 2015 року - 155 гривень (500 гривень ? 31 день ?1%) / 100%,

За лютий 2015 року - 140 гривень (500 гривень ? 28 днів ?1%) / 100%,

За березень 2015 року - 155 гривень (500 гривень ? 31 день ?1%) / 100%,

За квітень 2015 року - 150 гривень (500 гривень ? 30 днів ?1%) / 100%,

За травень 2015 року - 155 гривень (500 гривень ? 31 день ?1%) / 100%,

За червень 2015 року - 150 гривень (500 гривень ? 30 днів ?1%) / 100%,

За липень 2015 року - 155 гривень (500 гривень ? 31 день ?1%) / 100%,

За серпень 2015 року - 155 гривень (500 гривень ? 31 день ?1%) / 100%,

За вересень 2015 року - 150 гривень (500 гривень ?30 днів ?1%) / 100%,

За жовтень 2015 року - 155 гривень (500 гривень ? 31 день ?1%) / 100%,

За листопад 2015 року - 150 гривень (500 гривень ? 30 днів ?1%) / 100%,

За грудень 2015 року - 155 гривень (500 гривень ? 31 день ?1%) / 100%,

За січень 2016 року - 155 гривень (500 гривень ? 31 день ?1%) / 100%,

За лютий 2016 року - 145 гривень (500 гривень ? 29 днів ?1%) / 100%,

За березень 2016 року - 155 гривень (500 гривень ? 31 день ?1%) / 100%,

За квітень 2016 року - 150 гривень (500 гривень ? 30 днів ?1%) / 100%,

За травень 2016 року - 155 гривень (500 гривень ? 31 день ?1%) / 100%,

За червень 2016 року - 150 гривень (500 гривень ? 30 днів ?1%) / 100%,

За липень 2016 року - 155 гривень (500 гривень ? 31 день ?1%) / 100%,

За серпень 2016 року - 155 гривень (500 гривень ? 31 днів ?1%) / 100%,

За вересень 2016 року - 150 гривень (500 гривень ? 30 днів ?1%) / 100%,

За жовтень 2016 року - 155 гривень (500 гривень ? 31 день ?1%) / 100%,

За листопад 2016 року - 150 гривень (500 гривень ? 30 днів ?1%) / 100%,

За грудень 2016 року - 155 гривень (500 гривень ? 31 день ?1%) / 100%,

За січень 2017 року - 155 гривень (500 гривень ? 31 день ?1%) / 100%,

За лютий 2017 року - 115 гривень (500 гривень ? 23 дні ?1%) / 100%.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.185 СК України той з батьків, з кого присуджено стягнення аліментів на дитину, а також той з батьків, до кого вимога про стягнення аліментів не була подана, зобов'язані брати участь у додаткових витратах на дитину, що викликані особливими обставинами (розвитком здібностей дитини, її хворобою, каліцтвом тощо). Розмір участі одного з батьків у додаткових витратах на дитину в разі спору визначається за рішенням суду, з урахуванням обставин, що мають істотне значення.

З копій медичної довідки та консультативного висновку вбачається, що малолітній ОСОБА_3 були встановлені діагнози: аденоїдні вегетації ІІІ ступеню, гострий ринофарінгит (а.с.18).

Як вбачається з копій фіскальних чеків (а.с.20), товарного чеку №00217 від 20 жовтня 2016 року (а.с.21), а також квитанції за проведене ехокардіографічне дослідження (а.с.22) ОСОБА_1 витратила на лікування дочки грошові кошти у загальному розмірі 2837 гривень 19 копійок.

Позивач зверталась до ОСОБА_2 з листом, яким просила сплатити на її користь половину вартості понесених витрат на лікування дочки. Вказаний лист ОСОБА_2 отримав 05 листопада 2016 року, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.17,17-а).

Незважаючи на це, в матеріалах цивільної справи відсутні докази на підтвердження того, що відповідач брав участь в оплаті вартості лікування малолітньої ОСОБА_3

Зважаючи на положення ч.1 ст.180 СК України щодо рівності обов'язку батьків в утриманні дитини до досягнення нею повноліття.

Тому суд вважає, що з ОСОБА_2 на користь позивача належить стягнути додаткові витрати, пов'язані з хворобою дочки, у розмірі 1418 гривень (2837,19 : 2).

Відповідно до п.2 ч.1 ст.164 СК України мати, батько можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо вона, він ухиляються від виконання своїх обов'язків по вихованню дитини.

У відповідності до п.16 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав» №3 від 30 березня 2007 року ухилення батьків від виконання своїх обов'язків має місце, коли вони не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; не спілкується з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення; не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей, не сприяють засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти. Зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дитини лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування ними своїми обов'язками.

Як вбачається з довідки-розрахунку заборгованості по аліментах, наданої Білгород-Дністровським міськрайонним ВДВС ГТУЮ в Одеській області, станом на 30 вересня 2016 року заборгованість ОСОБА_2 по аліментах становить 13616 гривень 67 копійок (а.с.16).

Зі змісту довідки №415 від 12 грудня 2016 року, виданої сільським головою Сергіївської сільської ради Саратського району Одеської області, встановлено, що ОСОБА_3 відвідує КЗ «Сергіївський ДНЗ ясла-садок». Зі слів завідуючої ясла-садок ОСОБА_2 до своєї дочки під час перебування в садочку не приїжджав (а.с.26).

Крім того, у відповідності до висновку органу опіки і піклування про доцільність позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 відносно його малолітньої дочки ОСОБА_3, затвердженого рішенням виконавчого комітету Бориспільської міської ради №361 від 10 липня 2017 року, орган опіки та піклування вважає доцільним позбавити батьківських прав ОСОБА_2 Оскільки, батько дитини проживає за іншою адресою. Участі у вихованні доньки не бере, не проявляє заінтересованості в її подальшій долі, не цікавиться станом здоров'я, не піклується про фізичний та духовний розвиток (а.с.57).

Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідач ухиляється від виконання обов'язку по вихованню дочки, тому ОСОБА_2 належить позбавити батьківських прав відносно малолітньої дочки ОСОБА_3

Згідно з ч.1 ст.88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею та документально підтверджені судові витрати.

З квитанції, що міститься в матеріалах цивільної справи (а.с.1), вбачається, що при пред'явленні позову до суду ОСОБА_1 сплатила судовий збір у розмірі 1280 гривень. Пред'явлений нею позов задоволений. Тому із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 слід стягнути витрати на оплату судового збору у розмірі 1280 гривень.

На підставі викладеного та керуючись п.2 ч.1 ст.164, ч.1 ст.180, до ч.1 та ч.2 ст.185, ч.1 ст.196 СК України, ст.ст.8, 10, 57, 60, 88, 209, 212-215, 218, ч.1 ст.224 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрованого в АДРЕСА_1, РНОКПП: НОМЕР_1, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, проживаючої в АДРЕСА_2, РНОКПП: НОМЕР_2, додаткові витрати на утримання дочки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, у розмірі 1418 гривень, а також неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів за період з червня 2014 року по лютий 2017 року у розмірі 4885 гривень.

Позбавити ОСОБА_2 батьківських прав відносно малолітньої дочки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрованого в АДРЕСА_1, РНОКПП: НОМЕР_1, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, проживаючої в АДРЕСА_2, РНОКПП: НОМЕР_2, сплачений при зверненні до суду судовий збір у розмірі 1280 гривень.

Заочне рішення суду може бути переглянуто за письмовою заявою відповідача поданої на протязі 10-ти днів з дня отримання його копії, а також може бути оскаржене до апеляційного суду Київської області через Бориспільський міськрайонний суд шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду протягом 10-ти днів з дня його проголошення, а особами, які не були присутні під час оголошення рішення, на протязі 10-ти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: підпис

З оригіналом згідно:

Суддя Бориспільського міськрайонного суду В.В. Журавський