Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Справа № 357/2456/17
У Х В А Л А

26 липня 2017 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого Кошель Б. І.

при секретарі Антко О. С.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в місті Білій Церкві залі суду № 6 справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім'єю,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім'єю.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями дану справу розподілено на суддю Кошель Б.І.

В судовому засіданні представником відповідача ОСОБА_3 подано суду заяву про відвід судді Кошель Б.І, з тих підстав, що дії судді під час судового засідання містили ознаки дисциплінарного правопорушення, що передбачені ст. 106 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» та була такою, що суперечить нормам ЦПК України.

Представник позивача, позивач та відповідач ОСОБА_2 заперечували щодо задоволення даної заяви, вказуючи на те, що вона є надуманою та безпідставною.

Відповідач ОСОБА_3 заяву свого представника підтримав, але які саме ознаки дисциплінарного порушення, що містяться в ст. 106 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», а також суперечать нормам ЦПК України, в поведінці судді Кошель Б.І. пояснити не зміг.

Вислухавши думку учасників процесу, оглянувши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення заяви з наступних підстав.

Відповідно до ст. 20 ЦПК України суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) під час попереднього вирішення цієї справи він брав участь у процесі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, секретар судового засідання;

2) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

3) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших осіб, які беруть участь у справі;

4) якщо є інші обставини, які викликають сумнів в об'єктивності та неупередженості судді;

5) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи, встановлений частиною третьою статті 11-1 цього Кодексу.

Згідно ст. 1 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст. 10 ЦПК України суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи: роз'яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов'язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Як вбачається з позовної заяви, позивачка просить суд встановити факт проживання однією сім'єю з ОСОБА_4 Останній є батьком відповідача ОСОБА_3, а тому питання суду щодо знайомства останнього з позивачкою, їхніх відносин та спілкування безпосередньо відносяться до предмету позову і задавались судом виключно з метою встановлення обставин, які необхідні для прийняття у справі законного та обґрунтованого рішення.

Відповідно до положень ст. 106 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» суддю може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності в порядку дисциплінарного провадження з таких підстав:

1) умисне або внаслідок недбалості:

а) незаконна відмова в доступі до правосуддя (у тому числі незаконна відмова в розгляді по суті позовної заяви, апеляційної, касаційної скарги тощо) або інше істотне порушення норм процесуального права під час здійснення правосуддя, що унеможливило учасниками судового процесу реалізацію наданих їм процесуальних прав та виконання процесуальних обов'язків або призвело до порушення правил щодо юрисдикції або складу суду;

б) незазначення в судовому рішенні мотивів прийняття або відхилення аргументів сторін щодо суті спору;

в) порушення засад гласності і відкритості судового процесу;

г) порушення засад рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості;

ґ) незабезпечення обвинуваченому права на захист, перешкоджання реалізації прав інших учасників судового процесу;

д) порушення правил щодо відводу (самовідводу);

2) безпідставне затягування або невжиття суддею заходів щодо розгляду заяви, скарги чи справи протягом строку, встановленого законом, зволікання з виготовленням вмотивованого судового рішення, несвоєчасне надання суддею копії судового рішення для її внесення до Єдиного державного реєстру судових рішень;

3) допущення суддею поведінки, що порочить звання судді або підриває авторитет правосуддя, зокрема в питаннях моралі, чесності, непідкупності, відповідності способу життя судді його статусу, дотримання інших норм суддівської етики та стандартів поведінки, які забезпечують суспільну довіру до суду, прояв неповаги до інших суддів, адвокатів, експертів, свідків чи інших учасників судового процесу;

4) умисне або у зв'язку з очевидною недбалістю допущення суддею, який брав участь в ухваленні судового рішення, порушення прав людини і основоположних свобод;

5) розголошення суддею таємниці, що охороняється законом, у тому числі таємниці нарадчої кімнати, або інформації, що стала відомою судді під час розгляду справи у закритому судовому засіданні;

6) неповідомлення суддею Вищої ради правосуддя та Генерального прокурора про випадок втручання в діяльність судді щодо здійснення правосуддя, у тому числі про звернення до нього учасників судового процесу чи інших осіб, включаючи осіб, уповноважених на виконання функцій держави, з приводу конкретних справ, що перебувають у провадженні судді, якщо таке звернення здійснено в інший, ніж передбачено процесуальним законодавством, спосіб упродовж п'яти днів після того, як йому стало відомо про такий випадок;

7) неповідомлення або несвоєчасне повідомлення Ради суддів України про реальний чи потенційний конфлікт інтересів судді (крім випадків, коли конфлікт інтересів врегульовується в порядку, визначеному процесуальним законом);

8) втручання у процес здійснення правосуддя іншими суддями;

9) неподання або несвоєчасне подання для оприлюднення декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в порядку, встановленому законодавством у сфері запобігання корупції;

10) зазначення в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, завідомо неправдивих відомостей або умисне незазначення відомостей, визначених законодавством;

11) використання статусу судді з метою незаконного отримання ним або третіми особами матеріальних благ або іншої вигоди, якщо таке правопорушення не містить складу злочину або кримінального проступку;

12) допущення суддею недоброчесної поведінки, у тому числі здійснення суддею або членами його сім'ї витрат, що перевищують доходи такого судді та доходи членів його сім'ї; встановлення невідповідності рівня життя судді задекларованим доходам; непідтвердження суддею законності джерела походження майна;

13) ненадання інформації або надання завідомо недостовірної інформації на законну вимогу члена Вищої кваліфікаційної комісії суддів України та/або члена Вищої ради правосуддя;

14) непроходження курсу підвищення кваліфікації в Національній школі суддів України відповідно до направлення, визначеного органом, що здійснює дисциплінарне провадження щодо суддів, або непроходження подальшого кваліфікаційного оцінювання для підтвердження здатності судді здійснювати правосуддя у відповідному суді, або непідтвердження здатності судді здійснювати правосуддя у відповідному суді за результатами цього кваліфікаційного оцінювання;

15) визнання судді винним у вчиненні корупційного правопорушення або правопорушення, пов'язаного з корупцією, у випадках, установлених законом;

16) неподання або несвоєчасне подання декларації родинних зв'язків суддею в порядку, визначеному цим Законом;

17) подання у декларації родинних зв'язків судді завідомо недостовірних (у тому числі неповних) відомостей;

18) неподання або несвоєчасне подання декларації доброчесності суддею в порядку, визначеному цим Законом;

19) декларування завідомо недостовірних (у тому числі неповних) тверджень у декларації доброчесності судді.

Скасування або зміна судового рішення не має наслідком дисциплінарну відповідальність судді, який брав участь у його ухваленні, крім випадків, коли скасоване або змінене рішення ухвалено внаслідок умисного порушення норм права чи неналежного ставлення до службових обов'язків.

Як з'ясовано в судовому засіданні та підтверджується поясненнями сторін по справі жодної з визначених ст. 106 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» підстав для притягнення судді Кошель Б.І. до дисциплінарної відповідальності в порядку дисциплінарного провадження встановлено не було.

Більше того, сам відповідач ОСОБА_3 в судовому засіданні не зміг вказати суду на підстави для притягнення судді Кошель Б.І. до дисциплінарної відповідальності.

Отже, жодних обставин, які б могли вплинути на об'єктивність та неупередженість судді, в даному випадку не існує, а та обставина, що суддею Кошель Б.І. розгляд даної справи проводився виключно у відповідності до вимог норм ЦПК України аж ніяк не може свідчити про упередженість судді при розгляді даної справи.

Натомість, суд виходить з того, що згідно норм ст. 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод» 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Тобто, у осіб, які беруть участь у справі, не має бути будь-яких сумнівів в об'єктивності та неупередженості судді.

З метою уникнення таких сумнівів, забезпечення спокійної атмосфери під час розгляду справи, впевненості сторін у тому, що вони мають однакові можливості доводити перед судом свою правову позицію, суд вважає за необхідне заяву задовольнити.

Суд при цьому приймає до уваги рекомендації щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів в діяльності судді, ухвалені рішенням Ради суддів України від 04.02.2016 року.

За ст. 24 ЦПК України заява про відвід вирішується в нарадчій кімнаті ухвалою суду, що розглядає справу.

Керуючись ст.ст. 20, 23, 24, 25 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Задовольнити заяву про відвід головуючому по справі судді Кошель Б.І.

Відвести суддю Кошель Б.І. від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім'єю, передавши справу на розгляд іншим суддею, який визначається у порядку, встановленому частиною третьою статті 11-1 ЦПК України.

Ухвала за наслідками розгляду питання про відвід /самовідвід / окремо не оскаржується. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включається до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Б. І. Кошель