РІШЕННЯ

іменем України

02 серпня 2017 рокуСправа №451/881/17
Провадження № 2/451/439/17

Радехівський районний суд Львівської області

у складі головуючого-судді Мулявка О.В.

з участю секретаря судового засідання Кормилюк Т.С.

розглянувши у попередньому судовому засіданні в м.Радехів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Родючий Лан» про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, -

ВСТАНОВИВ:

У липні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Родючий Лан» про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

В обґрунтування позовних вимог представник вказує, що він є власником будинку тваринника загальною площею 472,5м.кв, тобто 118/1000 частини цілісного комплексу, що знаходиться у с.Оглядів Радехівського району по вулиці Каштанова,1.

Наведені обставини та право власності на частку у вищезгаданому нерухомому майні підтверджується Свідоцтвом, виданим 28.05.2013 року приватним нотаріусом Радехівського районного нотаріального округу ОСОБА_2, зареєстрованим в реєстрі за №1183 та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності за №4029169 від 28.05.2013 року.

Відповідно до даних, зазначених у відомостях з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, право власності на решту майна цілісного комплексу, що знаходиться у с.Оглядів Радехівського району по вулиці Каштанова,1, 15.03.2016 року здійснено за Товариством з обмеженою відповідальністю «Родючий лан» (), номер запису про право власності 1377949.

Як власник майна, він вирішив відчужити належну йому на праві власності частку, від так постала потреба у виділі в натурі такої із майна, що є у спільній частковій власності.

Із посилання на норми процесуального та матеріального права, просить позов задоволити.

Позивач до суду не зявився, однак, подав суду письмову заяву, в якій просив розгляд справи по суті спору здійснювати за його відсутності та позовні вимоги підтримує.

Також і представник відповідача не зявившись у судове засідання та надавши клопотання із визнанням вимог, просив розгляд справи здійснити за його відсутності (а.с.34).

На підставі наведеного, відповідно до вимог ч.4 ст.130, ст.174, ч.2 ст.197 ЦПК України, судом вирішено питання про ухвалення у попередньому судовому засіданні судового рішення без участі сторін, за наявними у справі матеріалами та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Таким чином, дослідивши матеріали даної справи на предмет належності та допустимості наявних у ній доказів, суд вважає, що заявлений у даній справі позов є підставним і підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ст.179 Цивільного кодексу України річчю є предмет матеріального світу, щодо якого можуть виникати цивільні права та обов'язки.

Згідно ч.1 ст.181 ЦК України до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об'єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Режим нерухомої речі може бути поширений законом на повітряні та морські судна, судна внутрішнього плавання, космічні об'єкти, а також інші речі, права на які підлягають державній реєстрації.

В силу вимог ст.183 ЦК України подільною є річ, яку можна поділити без втрати її цільового призначення. Неподільною є річ, яку не можна поділити без втрати її цільового призначення.

Відповідно до ч.1 ст.316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Положеннями ст.ст.317,319 ЦК України передбачено, що власникові належить право володіння, користування та розпорядження своїм майном. Власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна буд-які дії, які не суперечать закону. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав.

Відповідно до ст.356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю

Судом встановлено, що право власності на частку 118/1000 частини цілісного комплексу, що знаходиться у с.Оглядів Радехівського району по вулиці Каштанова,1 набуте позивачем на підставі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів за №1183, виданого 28.05.2013 року приватним нотаріусом Радехівського районного нотаріального округу ОСОБА_2 (а.с.6-7).

Частиною 2 статті 11 ЦК України передбачено, що підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є: 1) договори та інші правочини; 2) створення літературних, художніх творів, винаходів та інших результатів інтелектуальної, творчої діяльності; 3) завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі; 4) інші юридичні факти.

Статтею 202 ЦК України передбачено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори). Одностороннім правочином є дія однієї сторони, яка може бути представлена однією або кількома особами. Односторонній правочин може створювати обов'язки лише для особи, яка його вчинила. Односторонній правочин може створювати обов'язки для інших осіб лише у випадках, встановлених законом, або за домовленістю з цими особами. Дво- чи багатостороннім правочином є погоджена дія двох або більше сторін. До правовідносин, які виникли з односторонніх правочинів, застосовуються загальні положення про зобов'язання та про договори, якщо це не суперечить актам цивільного законодавства або суті одностороннього правочину.

У відповідності до ч.1 ст.204 ЦК України, правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Відповідно до ч.2 ст.328 ЦК України право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Згідно копії витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №4029169 від 28 травня 2013 року, позивачем здійснено державну реєстрацію права власності на належну йому частку у нерухомому майні (а.с.7).

У відповідності до статті 210 ЦК України правочин підлягає державній реєстрації лише у випадках, встановлених законом. Такий правочин є вчиненим з моменту його державної реєстрації. Перелік органів, які здійснюють державну реєстрацію, порядок реєстрації, а також порядок ведення відповідних реєстрів встановлюються законом.

В силу вимог частин 1, 4 статті 182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації. Порядок проведення державної реєстрації прав на нерухомість та підстави відмови в ній встановлюються законом.

З даною нормою кореспондується також норма частини 4 статті 334 ЦК України відповідно до якої права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону.

З огляду на те, що державну реєстрацію право власності позивача на нерухоме майно було здійснено в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, то суд приходить до висновку, що право власності на таке майно виникло та наразі не є припиненим.

Відповідно до даних технічного паспорту на нежитлове приміщення, виготовленого станом на 25 травня 2017 року, позивачу на підставі правовстановлюючих документів належить приміщення будинок тваринника загальною площею 472,5 кв.м (а.с.9-15).

Також, судом встановлено, що іншим співвласником комплексу та нежитлових будівель, що розташовані у с.Оглядів по вулиці Каштанова Радехівського району є Товариство з обмеженою відповідальністю «Родючий Лан» (а.с.16-28).

Відповідно до ст.364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Договір про виділ у натурі частки з нерухомого спільного майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню.

Судом також враховано та надано належну правову оцінку тій обставині, що згідно висновку Комунального підприємства Львівської обласної ради «Червоноградського міжміського бюро технічної інвентаризації» щодо технічної можливості виділу в натурі частки з обєкта нерухомого майна від 30 травня 2017 року, ОСОБА_1 на підставі вищевказаного свідоцтва належить 118/1000 ідеальних часток комплексу по вулиці Каштанова,1 у с.Оглядів загальною площею 472,5 кв.м, а за технічними показниками 118/1000 частина комплексу є обособленою та має окремий вихід і може бути виділений в натурі (а.с.8).

Судом враховано розяснення пленуму Верховного Суду України, надані судам у подібних правовідносинах у абзаці першому пункту 14 своєї постанови №20 від 20 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», відповідно до яких квартира, яка є спільною сумісною чи спільною частковою власністю, на вимогу учасника (учасників) цієї власності підлягає поділу в натурі, якщо можливо виділити сторонам ізольовані жилі та інші приміщення з самостійними виходами, які можуть використовуватися як окремі квартири або які можна переобладнати в такі квартири. У протилежному випадку може бути встановлено порядок користування приміщеннями квартири, якщо про це заявлено позов.

З технічного паспорту на спірне нерухомого майна та з висновку органу технічної інвентаризації вбачається можливість виділити позивачу ізольоване приміщення з самостійним виходом, яке може використовуватись, як окремий обєкт нерухомого майна.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що виділення зазначеного майна в натурі позивачу є технічно можливим, не суперечить закону та таким, що не порушує права та інтереси інших осіб.

З огляду на подану позивачем заяву, суд вважає за можливе не здійснювати розподіл судових витрат.

Керуючись ст.ст.3,10,11,57-60,130,174,197,209-212,215 ЦПК України та ст.ст.11,15,16,179,181-183,202,204,317,319,328,356, 364 ЦК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задоволити.

Виділити ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1) в натурі частку із майна, що є у спільній частковій власності, загальною площею 472,5м.кв, у розмірі 118/1000 частини комплексу, що знаходиться у с.Оглядів Радехівського району Львівської області по вулиці Каштанова,1, зокрема приміщень згідно технічного паспорта на нежитлове приміщення, виготовленого станом на 25.05.2015 року: коридор (прим.1) площею 23,8 кв.м; кабінет (прим.2) площею 9,0 кв.м; столова (прим.3) площею 39,9 кв.м; кухня (прим.4) площею 36,6 кв.м; коридор (прим.5) площею 2,3 кв.м; вмивальня (прим.6) площею 3,9 кв.м; кладова (прим.7) площею 3,7 кв.м; кладова (прим.8) площею 1,9 кв.м; кладова (прим.9) площею 1,5 кв.м; коридор (прим.10) площею 10,5 кв.м; коридор (прим.11) площею 4,3 кв.м; коридор (прим.12) площею 11,7 кв.м; басейн (прим.13) площею 21,0 кв.м; коридор (прим.14) площею 2,2 кв.м; сауна (прим.15) площею 6,0 кв.м; архів (прим.16) площею 5,7 кв.м; кабінет (прим.17) площею 21,1 кв.м; роздягалка (прим.18) площею 14,2 кв.м; коридор (прим.19) площею 10,9 кв.м; сходова клітка (прим.20) площею 15,7 кв.м; кладова (прим.21) площею 5,5 кв.м; кабінет (прим.22) площею 8,2 кв.м; кабінет (прим.23) площею 16,9 кв.м; коридор (прим.24) площею 20,1 кв.м; кабінет (прим.25) площею 20,0 кв.м; синій куток (прим.26) площею 65,2 кв.м; кабінет (прим.27) площею 37,5 кв.м; коридор (прим.28) площею 13,6 кв.м; кабінет (прим.29) площею 6,7 кв.м; кабінет (прим.30) площею 16,0 кв.м; кабінет (прим.31) площею 8,5 кв.м; кладова (прим.32) площею 5,4 кв.м.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Апеляційного суду Львівської області через Радехівський районний суд Львівської області протягом десяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

ГоловуючийОСОБА_3