АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Апеляційне провадження № 22-ц/796/8971/2017 Суддя-доповідач Антоненко Н.О.
У Х В А Л А

20 липня 2017 року м. Київ

Суддя Апеляційного суду м. Києва Антоненко Н.О., перевіривши виконання вимог ст. ст. 292-296 ЦПК України за апеляційною скаргою ОСОБА_2, який на підставі довіреності діє в інтересах ОСОБА_3, на заочне рішення Печерського районного суду м. Києва від 30 січня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_3 до Публічного акціонерного товариства «Омега Банк», Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» про визнання договорів факторингу недійсними в частині передачі боргу по кредитному договору, -

в с т а н о в и л а :

Заочним рішенням Печерського районного суду м. Києва від 30 січня 2017 року у задоволенні позову ОСОБА_3 відмовлено.

5 липня 2017 року представник позивача подав апеляційну скаргу та клопотання про поновлення пропущеного строку на оскарження рішення Печерського районного суду м. Києва від 30 січня 2017 року.

Перевіривши матеріали справи, вважаю, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 294 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

З матеріалів справи вбачається, у судовому засідання Печерського районного суду м. Києва 10.01.2017 проголошено вступну та резолютивну частини оскаржуваного рішення (ас97,98). Для подачі повноцінної та обґрунтованої апеляційної скарги представником позивача було подано заяву про видачу повного тексту рішення (ас107), яку він отримав 20.03.2017 (ас110) та у передбачений законом десятиденний строк вперше подав апеляційну скаргу 29.03.2017 (ас112-118), яка ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 21.06.2017 визнана неподаною та повернута особі, яка її подала, у зв'язку з не усуненням недоліків апеляційної скарги, зазначених в ухвалі Апеляційного суду м. Києва від 22.05.2017 (ас138-139).

5 липня 2017 року представник позивача вдруге подав апеляційну скаргу та клопотання про поновлення пропущеного строку на оскарження рішення Печерського районного суду м. Києва від 10.01.2017, проте, причин пропуску строку у своєму клопотанні не зазначив.

Відповідно до ч.1 ст.73 ЦПК України суд поновлює строк, встановлений законом, за клопотанням сторони або іншої особи у разі його пропущення з поважних причин.

Відповідно до ч. 3 ст. 297 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 294 ЦПК України, і підстави, вказані у клопотанні, визнані неповажними. При цьому протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали особа має право звернутися до апеляційного суду з заявою про поновлення строків та зазначити інші підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження.

За таких обставин, враховуючи, що строк на подачу апеляційної скарги закінчився 30.03.2017, а також, що клопотання про поновлення строку на оскарження рішення не містить у собі причин пропуску строку, - вважаю, що апеляційна карга підлягає залишенню без руху з наданням строку, який не може перевищувати тридцяти днів з дня отримання ухвали, для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме для подання клопотання про поновлення строку на оскарження рішення суду та зазначення причин пропуску строку.

Разом з тим, відповідно до ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Представником позивача долучено до апеляційної скарги копію квитанції №Р24393502А518630758 від 18.04.2017 про сплату судового збору у розмірі 705,00грн (ас150), що суперечить вимогам ст.ст. 119, 295 ЦПК України.

Відповідно до роз'яснень, що містяться у п. 26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 № 10 платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до матеріалів позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу,дію) сплачується судовий збір. При цьому, платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми до спеціального фонду Державного бюджету України. Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не може бути належним доказом сплати судового збору.

За таких обставин, апеляційна скарга у порядку ст. 121 ЦПК України підлягає залишенню без руху для надання оригіналу квитанції з відповідними відмітками про зарахування коштів та зазначенням відомостей за яку саме апеляційну скаргу та по якій справі сплачено судовий збір.

Керуючись ст. ст. 121,295,297 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2, який на підставі довіреності діє в інтересах ОСОБА_3, на заочне рішення Печерського районного суду м. Києва від 30 січня 2017 року залишити без руху та надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги:

- подання суду оригіналу квитанції з відповідними відмітками про зарахування коштів та зазначенням відомостей за яку саме апеляційну скаргу та по якій справі сплачено судовий збір протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали Апеляційного суду;

- зазначення поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження протягом 30 днів з дня отримання копії ухвали Апеляційного суду.

У випадку невиконання ухвали суду апеляційна скарга буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Суддя Антоненко Н.О.