Ічнянський районний суд Чернігівської області
Справа №733/1044/17
№ 2/733/587/17
Ухвала

"11" липня 2017 р.

Суддя Ічнянського районного суду Чернігівської області Т.В. Карапиш, розглянувши матеріали заяви про відстрочення сплати судового збору , які надійшли від ОСОБА_1 по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання розлучення фіктивним та поділ спільного сумісного майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання розлучення фіктивним та поділ спільного сумісного майна подружжя. Разом з позовною заявою позивачкою подано заяву про відстрочення сплати судового збору, мотивуючи тим, що на даний час перебуває в тяжкому матеріальному становищі.

Відповідно до вимог ЦПК України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує чи відповідає вона вимогам, встановленим ст. 119 цього Кодексу.

Згідно частини першої статті 82 Цивільного процесуального кодексу України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Частиною третьою статті 82 ЦПК України передбачено, що з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Частиною 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Таким чином, фактичною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є майновий стан позивачки, що ускладнює сплату судового збору в зазначеному законодавством розмірі.

Проте, вказаною нормою Закону передбачено право суду, а не обовязок щодо розстрочення або відстрочення від сплати судового збору.

Сума сплаченого позивачкою судового збору повинна відповідати вимогам Закону України «Про судовий збір», відповідно до якого за вимогу майнового характеру судовий збір повинен складати один відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних. Розмір судового збору при подачі позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Тобто, ОСОБА_1 слід сплатити судовий збір у встановленому законом розмірі, тобто 7640 гривень 00 копійок і надати суду відповідні документи про його сплату.

Згідно ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» перелік осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, є вичерпним. Позивачка не входить до даного переліку.

Разом з тим, позивачка не надала суду достатніх доказів в підтвердження такого майнового стану, який дає підстави до звільнення від сплати судового збору (відсутня довідка про склад сімї, про доходи). А також ОСОБА_1 в даній заяві не конкретизувала способу щодо відстрочення сплати судового збору.

Враховуючи вищевикладене, категорію справи та розмір позовних вимог, суд приходить до висновку щодо відмови у задоволенні заяви позивачки щодо відстрочення сплати судового збору.

Згідно вимог ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.119 і 120 цього Кодексу або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу про залишення заяви без руху, про що повідомляє позивачку і надає їй строк для виправлення недоліків.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.82,119, 121 ЦПК України, ЗУ «Про судовий збір» судя,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання розлучення фіктивним та поділ спільного сумісного майна подружжя залишити без руху.

Надати позивачці строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків протягом пяти днів з дня отримання даної ухвали.

Роз'яснити позивачці, що якщо вона відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст. 119 ЦПК України та сплатить судові витрати, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачці.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя Т. В. Карапиш