Справа № 492/1444/15-ц
Провадження № 2/492/23/17
АРЦИЗЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
___________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

18 липня 2017 року м. Арциз

Суддя Арцизького районного суду Одеської області Варгаракі С.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл майна подружжя, набутого підчас шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернулася до суду із позовною заявою, в якій просить суд поділити майно, яке набуто під час шлюбу з відповідачем ОСОБА_2, посилаючись на те, що перебувала у зареєстрованому шлюбі з відповідачем з 30 вересня 2014 року. Під час шлюбу ними було придбане майно, яке в силу положень Сімейного кодексу України має бути поділено між сторонами після припинення шлюбних відносин, оскільки вони між собою не дійшли згоди про його поділ.

Відповідач за первісним позовом заявлені ОСОБА_3 позовні вимоги не визнає, та подав до суду зустрічну позовну заяву, в якій просить залишити ОСОБА_3 право на будинок, придбаний нею за спільні кошти, одну корову та теля, телевізор «Бравіс», два дивани, а решту майна, яке вказане у позовній заяві, зобовязати ОСОБА_3 повернути йому.

Ухвалою суду від 04 серпня 2016 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя обєднано в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

ОСОБА_1, яка залучена судом до участі у справі в якості третьої особи, заявлені позовні вимоги не визнає та подала суду зустрічний позов, в якому просить суд визнати за нею право особистої приватної власності на мотоблок «Porie 68B», вартістю 3800,00 грн., мясорубку КМА 1505, вартістю 850,00 грн., плиту газову Candi CG6631/WH, вартістю 2370,00 грн., духову шафу, вартістю 600,00 грн., на загальну суму 7620,00 грн., виділити та визнати за ОСОБА_2 право особистої власності на майно, стягнути на її користь з ОСОБА_2 компенсацію вартості будівельних матеріалів у розмірі 10207,00 грн., витребувати від ОСОБА_2 на її користь мотоблок «Porie 68B», мясорубку КМА 1505, плиту газову Candi CG6631/WH, духову шафу. В поданому зустрічному позові ОСОБА_1 посилається на те, що з ОСОБА_2 перебувала у зареєстрованому шлюбі з 11 листопада 2007 року по 17 травня 2014 року, та під час цього шлюбу ними було набуте майно, яке є їх спільною сумісною власністю та підлягає поділу, що зумовило її звернення до суду.

Розглянувши позовну заяву, та документи, додані до неї, вважю за необхідне звернути увагу на розяснення Пленуму Верховного Суду України, які викладені у п. 7 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», відповідно до яких позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК, у зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Тому зазначена позовна заява у відповідності до ч. 1 ст. 121 ЦПК України підлягає залишенню без руху, оскільки вона подана з порушенням ч. 2 ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: імя представника позивача, якщо позовна заява подається представником, його місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів звязку, якщо такі відомі, однак в позовній заяві взагалі не зазначено третіх осіб, їх імя, місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів звязку, якщо такі відомі.

В порушення п.п. 5, 6 ч. 1 ст. 119 ЦПК, які відповідно передбачають, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування, позивачка у позовній заяві зазначає, що частина набутого під час шлюбу з ОСОБА_2 є її особистою власністю, однак не викладає таких обставин та не зазначає доказів цих обставин. Крім того, заявляючи позовну вимогу про визнання її права особистої приватної власності на майно, не викладає обставин, які обґрунтовують таку вимогу, адже Сімейним кодексом України визначено, що майно набуте під час шлюбу є спільною власністю подружжя, та окремо визначено майно, яке є особистою власність кожного з подружжя.

Також, звертаю увагу ОСОБА_1 на те, що чинним цивільним процесуальним законом право подавати зустрічні позовні заяви надано особі, яка виступає відповідачем у справі, а оскільки ОСОБА_1 у наявній справі залучена в якості третьої особи, то процесуальний закон їй не надає права на подання зустрічного позову.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору, однак позивачкою до позовної заяви не додано квитанції про сплату судового збору за кожну вимоги майнового та немайнового характеру.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового і немайнового характеру.

Позивачка у своїй позовній заяві ставить вимоги майнового і немайнового характеру, однак судовий збір сплачений лише за одну вимогу майнового характеру.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України або не сплачено судовий збір, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Суд також вважає за необхідне попередити ОСОБА_1, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, то позовна заява у відповідності до ч. 2 ст.121 ЦПК України буде визнана неподаною та повернута.

Також, слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1. ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Спосіб усунення недоліків позовної заяви полягає в поданні позовної заяви у вигляді окремого документу з виправленими недоліками, зазначеними в наявній ухвалі суду.

Також, вважаю за необхідне розяснити позивачці, що термін «зазначення доказів» слід розуміти як робити якусь позначку; позначати, записувати з метою указати, пишучи, указувати, висловлювати думку, звертати увагу на що-небудь, та в жодному разі не слід розуміти як «надання доказів», оскільки надання доказів можливе на наступних стадіях цивільного процесу, про що також зазначив Пленум Верховного суду України в своїй Постанові від 12 червня 2009 року № 2.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл майна подружжя, набутого підчас шлюбу - залишити без руху.

Повідомити ОСОБА_1 про необхідність виправити недоліки позовної заяви протягом пяти днів з дня отримання копії наявної ухвали.

Розяснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Арцизького районного суду ОСОБА_4