Провадження №2-о/760/295/17;
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 липня 2017 року суддя Солом'янського районного суду м. Києва Усатова І.А., розглянувши заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 про встановлення факту існування колгоспного двору із 1946 по 1994 роки, який має юридичне значення -

В С Т А Н О В И В :

Заявник подав до суду заяву, в якій просив на підставі наданих документів Березанською міською Радою та Лівобережним БТІ встановити юридичний факт існування з 1946 по 1994 р.р. колгоспного двору, який знаходився за первинною адресою: АДРЕСА_1, для подальшого встановлення факту проживання братів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 за вказаною поштою адресою.

Вивчивши матеріали заяви, суддя дійшла наступного висновку.

Згідно з частиною першою статтею 234 ЦПК окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до частини четвертої статті 256 ЦПК суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

За правилами статті 258 ЦПК у заяві повинно бути зазначено мету встановлення факту, що має юридичне значення.

Пленум Верховного Суду України у своїй постанові № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» роз'яснив, що «справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов'язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім'єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо (пункт 2)».

Заявник просить встановити факт, що має юридичне значення, а саме, встановлення факту існування з 1946 по 1994 р.р. колгоспного двору, який знаходився за первинною адресою: АДРЕСА_1.

ОСОБА_1 у своїй заяві, яка подана в порядку окремого провадження, зазначає, що його батько, ОСОБА_3, будучи колгоспником колгоспу села Березань Київської області, рішенням правління колгоспу «Пролетарська правда» від 06.04.1946 отримав земельний наділ для побудови хати за первинною адресою: АДРЕСА_1. Зі слів батька, заявнику відомо, що згідно чинного на той час законодавства, вони вели господарство колгоспного двору, а всі вони проживали за вказаною адресою і були його рівноправними членами, в тому числі і заявник з братом, ОСОБА_2, з моменту свого народження.

Заявник посилався на те, що із 03.04.1993 по даний час власниками майна та забудови є громадянка ОСОБА_4 (покійна), а в подальшому за виданим нею заповітом - ОСОБА_5.

Таким чином, існує спір про право, зокрема щодо підстав виникнення права власності та визначення часток у спільній сумісній власності на колгоспний двір, який має розглядатися в позовному провадженні.

Враховуючи вищезазначене, суддя вбачає підстави для відмови у відкритті провадження у даній справі.

Відмова у відкритті провадження по справі в порядку окремого провадження не перешкоджає звернутися до суду з відповідним позовом про захист порушеного, невизнаного або оспорюваного права.

При таких обставинах, керуючись ст.ст. 122, 234, 256, 258 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті провадження в справі за заявою ОСОБА_1, ОСОБА_2 про встановлення факту існування колгоспного двору із 1946 по 1994 роки, який має юридичне значення.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з отримання її копії.

Суддя: