г Інгулецький районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області
Справа № 213/1454/17
Номер провадження 2/213/884/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 липня 2017 року Інгулецький районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Нестеренка О.М.,

при секретарі Ладухіній І.С.,

за участі позивача ОСОБА_1, представника позивача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі цивільну справу за позовомОСОБА_1 до Територіальної громади м. Кривого Рогу в особі Виконавчого комітету Інгулецької районної у місті ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з вищезазначеним позовом, та просить визначити їй додатковий строк в два місяці, достатній для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 року її тітки - ОСОБА_3.

В обгрунтування пред'явлених вимог зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_3 року померла її рідна тітка - ОСОБА_3, після смерті якої відкрилася спадщина у виді двокімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_1, яка належала померлій на праві приватної власності.

Разом з тіткою постійно мешкав її син - ОСОБА_4, який ІНФОРМАЦІЯ_4 року помер. Вона займалася похованням як тітки, так і її сина - свого двоюрідного брата ОСОБА_4 Оскільки син тітки також помер, спадкоємців першої черги після її смерті не залишилось, вона 14 грудня 2016 року звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, але нотаріус повідомив, що строк прийняття спадщини після смерті тітки нею пропущений та видав відповідну відмову. Зазначила, що строк нею пропущений з поважних причин, оскільки на момент смерті тітки разом з нею мешкав її син ОСОБА_4, який був єдиним спадкоємцем першої черги після смерті своєї матері, і вона вважала, що він отримав спадщину. ОСОБА_4 продовжував мешкати в належній матері квартирі, сплачував комунальні платежі, дбав про майно. Вона з братом до дня його смерті часто зустрічалася, приїздили один до одного в гості, але він ніколи не скаржився на те, що й нього є труднощі з оформленням спадщини, і тільки після його смерті, коли вона почала збирати документи на спадкове майно, їй стало відомо про те, що брат у квартирі матері навіть не зареєстрований, тому вона вирішила прийняти спадщину після тітки, оскільки інших спадкоємців у померлих не було.

Представник відповідача - Територіальної громади м. Кривого Рогу в особі Виконавчого комітету Інгулецької районної у місті ОСОБА_5 ради в судове засідання не з'явився, про день та час розгляду справи повідомлений своєчасно, надав заяву про розгляд справи за їх відсутності, проти позову не заперечують /а.с.46/.

За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності представника відповідача.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, суду пояснила, що вважає причини пропуску поважними, вона на теперішній час дбає про спадкову квартиру, сплачує комунальні платежі, інші спадкоємці відсутні, тому просить позов задовольнити.

Представник позивача ОСОБА_2 заявлені позивачем вимоги підтримав, просив врахувати, що оскільки у померлої тітки позивача був син, позивач правомірно вважала, що він як єдиний спадкоємець, прийняв спадщину, оскільки у спадковій квартирі проживав до дня сперті матері, тому позивач звернулася до нотаріуса одразу після смерті двоюрідного брата. Просив вважати причини пропуску позивачем строку звернення до нотаріуса поважними та позов задовольнити.

Вислухавши позивача, її представника, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку про необхідність відмови в задоволенні позовних вимог з наступних підстав.

Так, судом встановлено, що позивач ОСОБА_6 є племінницею ОСОБА_3, їх родинні стосунки підтверджуються свідоцтвами про народження ОСОБА_3 (дошлюбне прізвище - ОСОБА_7) ОСОБА_8 та батька позивача ОСОБА_7, а також копією свідоцтва про шлюб ОСОБА_9, яка після укладення шлюбу змінила прізвище на ОСОБА_3, та копією свідоцтва про шлюб позивача ОСОБА_6 (дошлюбне прізвище - ОСОБА_9) Л.Ф /а.с.17-21/.

ІНФОРМАЦІЯ_3 року померла рідна тітка позивача - ОСОБА_3; ІНФОРМАЦІЯ_4 року помер ОСОБА_4, що підтверджується наданими суду копіями свідоцтв про їх смерть /а.с.10, 11/.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина у вигляді квартири за адресою: АДРЕСА_1., яка належала померлій на праві приватної власності на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого органом приватизації: УЖКГ Криворізького міськвиконкому 07.12.1995 згідно з розпорядженням від 23.11.1995 за № І-194, державна реєстрація проведена КП «Криворізьке БТІ» за № 119П-159 /а.с.14/.

Згідно з довідкою Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна організація №20» від 28.10.2013 №2078 ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 з 29.12.1986 по 30.09.2013 була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_2 разом з нею за вказаною адресою інших зареєстрованих осіб не було /а.с. 22/.

14.12.2016 позивач звернулася до приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Величко С.О. з заявою про прийняття спадщини за законом на майно, яке залишилося після смерті її тітки - ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 але постановою нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину їй було відмовлено, у зв'язку з пропуском строку для прийняття спадщини /а.с.13/.

Згідно інформації від 16.06.2017, наданою приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Величко С.О., після смерті ОСОБА_3 відкрита спадкова справа за заявою ОСОБА_1 /а.с.35-44/.

Відповідно до ст.ст.1268, 1269 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно за спадкодавцем, має особисто подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Згідно з ч.1, ч.2 ст.1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Як визначено ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.2 цієї статті якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_6, почав відлік відповідно з дати її смерті - ІНФОРМАЦІЯ_5 та з врахуванням положень ч.2 ст. 1270 ЦК України на день звернення позивача до нотаріуса з відповідною заявою, сплинув.

Із системного аналізу вказаних положень законодавства слідує, що право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у 6-місячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

В ході судового розгляду справи встановлено, що на момент смерті ОСОБА_3 позивач не була зареєстрована та не проживала разом зі спадкодавцем за адресою: АДРЕСА_1 що також підтверджується довідкою КП «ЖЕО №20» /а.с. 22/.

Враховуючи те, що у встановлений ст.1270 ЦК України строк позивач не подала заяву про прийняття спадщини після смерті тітки ОСОБА_3, в розумінні ст.1272 ЦК України вона вважається такою, що не прийняла її.

За вказаних вище підстав постановою нотаріуса від 14.12.2016 у вчиненні нотаріальної дії видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно після смерті ОСОБА_3І позивачеві було відмовлено /а.с.13/.

Згідно зі ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Так, у п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України за №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз'яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Таким чином, на думку суду в розумінні наведених вище роз'яснень, не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, незнання про існування заповіту, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини тощо.

Крім того, як слідує з правових висновків Верховного Суду України, викладених в постановах у справах № 6-85цс12 від 26.09.2012 року та № 6-148цс15 від 04.11.2015 року, правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані у випадку одночасної наявності двох обов'язкових умов: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Безспірних доказів поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини позивач не надала, а наведені нею причини, які пов'язані з тим, що вона вважала, що спадщину прийняв син спадкодавиці, як спадкоємець першої черги, та нібито мешкав за місцем відкриття спадщини, суд не може визнати поважними, оскільки всупереч ст.ст. 10, 11 ЦПК України вони не підтверджені жодними належними та допустимими доказами, які б могли підтвердити та довести дійсність перешкод, інших об'єктивних, непереборних, істотних труднощів для вчинення нею дій щодо прийняття спадщини.

Суд критично ставиться до тверджень позивача про те, що вона вважала, що спадщину прийняв син спадкодавиці - ОСОБА_4, який нібито мешкав разом з померлою до дня її смерті, оскільки вони не є обґрунтованими та такими, що могли б бути підставою для надання їй додаткового строку для прийняття спадщини. До того ж, жодного доказу цьому позивачем та її представником не надано.

За зазначених обставин суд приходить до висновку про необхідність відмови в задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 1261, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 6, 10, 11, 60, 88, 212-215 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Відмовити в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Територіальної громади м. Кривого Рогу в особі Виконавчого комітету Інгулецької районної у місті ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано до апеляційного суду Дніпропетровської області через Інгулецький районний суд м. Кривого Рогу протягом 10 днів з дня його проголошення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не подано, або, якщо апеляційну скаргу подано, то після розгляду справи апеляційним судом, якщо рішення не скасоване.

Вступна та резолютивна частину рішення проголошена у судовому засіданні 18 липня 2017 року. Повний текст рішення виготовлено та підписано 21 липня 2017 року.

Суддя О.М. Нестеренко