У Х В А Л А

14 липня 2017 року смт.Криве Озеро

Суддя Кривоозерського районного суду Миколаївської області Репушевська О.В., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільно нажитого майна подружжя,що перебуває у спільній сумісній власності,

в с т а н о в и л а :

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_2. про поділ спільно нажитого майна подружжя, що перебуває у спільній сумісній власності.

Дослідивши вказану позовну заяву та долучені до неї документи, вважаю за необхідне залишити її без руху зі слідуючих підстав.

Згідно положень п. 4 ч.2 ст.199 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру, а відповідно до ч.5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви необхідно додавати документ, що підтверджує сплату судового збору, розмір якого за заявами майнового характеру про поділ майна при розірванні шлюбу становить 1 відсоток ціни позову, але неменше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року.

Розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно визначається з урахуванням загальної вартості спірного майна на час розгляду справи, що є ціною позову відповідно до п. 2 ч.1 ст.80 ЦПК України.

При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ст.80, п.4 ч.2 ст.119 ЦПК України такий обов'язок покладається на позивача.

Позивачем, згідно квитанції № 0.0. 792109038.1 від 22 червня 2017 року, сплачено лише 675,08 грн., натомість вартість житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами становить 135 016,00 грн., таким чином враховуючи, що позивачем заявлено вимогу на 3/4 частину будинку, ціна позову в цій частині складає: 135 016, 00 грн х 75 % = 101 262,00 грн х 1 % = 1 012, 62 грн (сума судового збору). Крім того позивачем не додано документів про вартість іншого спірного майна, що унеможливлює визначити ціну позову та, відповідно, правильність сплати судового збору.

Відповідно до положень ч 1, ч 2 ст.137 ЦПК України клопотання про витребування доказів має бути подано до початку розгляду справи по суті із долученням відомостей про неможливість отримання таких доказів особисто стороною або іншою особою, яка бере участь. У заяві про витребування доказів має бути зазначено, який доказ вимагається, підстави, за яких особа вважає, що доказ знаходиться в іншої особи, обставини, які може підтвердити цей доказ. Цивільно-процесуальне законодавство визначає, що заява про витребування доказів оформляється окремим процесуальним документом, так як не може бути позовною вимогою.

Наведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства, а тому згідно з ст.121 ЦПК України вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві ( ч. 2 ст.121 ЦПК України).

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України, суддя, -

п о с т а н о в и л а :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільно нажитого майна подружжя,що перебуває у спільній сумісній власності залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків шляхом направлення копії даної ухвали.

Розяснити позивачу положення ч.2 ст.121 ЦПК України, яка передбачає, що у разі якщо позивач не виконає вимоги, визначенні ст.119,120 ЦПК України, позовна заява вважається не поданою та повертається позивачу, що не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ :