АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 548/1343/16-ц Номер провадження 22-ц/786/1409/17Головуючий у 1-й інстанції Старокожко В. П. Доповідач ап. інст. ОСОБА_1
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 липня 2017 року м. Полтава

Колегія суддів судової палати у цивільних справах апеляційного суду Полтавської області у складі:

головуючого-судді Пилипчук Л.І.,

суддів Дряниці Ю.В., Кривчун Т.О.,

секретар Філоненко О.В.,

за участю представника позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_4

на рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 16 вересня 2016 року

по справі за позовом ОСОБА_2 до Мусіївської сільської ради Хорольського району Полтавської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и л а:

У вересні 2016 року ОСОБА_2 звернувся в суд з позовом до Мусіївської сільської ради Хорольського району Полтавської області про встановлення факту родинних відносин з померлою 02.01.2009 року ОСОБА_5, якій він є двоюрідним племінником, та визначення йому додаткового строку для прийняття її спадщини.

Рішенням Хорольського районного суду Полтавської області від 16 вересня 2016 року позов ОСОБА_2 задоволено.

Встановлено факт родинних відносин між ОСОБА_2 і ОСОБА_5, а саме, що ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, є двоюрідним племінником померлої 02.01.2009 року ОСОБА_5.

Визначено ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий строк для прийняття спадщини померлої 02.01.2009 року ОСОБА_5 терміном два місяці з дня набрання рішення суду законної сили.

Вказане рішення в апеляційному порядку оскаржив ОСОБА_4, який не приймав участі у справі, але вважає, що вказаним рішенням порушено його право на спадкування майна ОСОБА_5, оскільки у провадженні місцевого суду перебуває справа за його заявою про встановлення факту родинних відносин зі спадкодавцем ОСОБА_5

В апеляційній скарзі посилається на порушення судом норм процесуального та матеріального права. Зокрема, вважає недопустимими доказами родинних відносин позивача та ОСОБА_5 письмові пояснення свідків, які не були безпосередньо допитані в судовому засіданні.

Вважає помилковим висновок суду щодо поважності причини пропуску строку для прийняття спадщини через правову неосвіченість. Необізнаність ОСОБА_6 у сфері законодавства про спадщину не свідчить про наявність обєктивних, непереборних перешкод або істотних труднощів для звернення із заявою про прийняття спадщини.

Заслухавши доповідь судді, пояснення осіб, які брали участь у розгляді справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про задоволення апеляційної скарги з наступних підстав.

Встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 02 січня 2009 року померла ОСОБА_5 ./а.с.7/

Згідно довідки Мусіївської сільської ради від 13.06.2016 року №299 ОСОБА_5, 28.02.1938р.н., проживала і була зареєстрована до дня її смерті 02.01.2009 року в с.Мусіївка Хорольського району Полтавської області, на день її смерті з нею ніхто не проживав і не був зареєстрований, заповіт в сільській раді не посвідчувався. /а.с.12/

Відповідно до Державних актів на право приватної власності на землю серії РЗ №662480 від 19.06.2003р. та серії РЗ №662184 від 25.06.2003р., виданих Мусіївською сільською радою, ОСОБА_5 на праві приватної власності належали земельні ділянки відповідно площею 3,16га та 2,15га сільськогосподарського використання./а.с.16.17/

Листом приватного нотаріуса Хорольського районного нотаріального округу Полтавської області ОСОБА_7 від 15.08.2016 року, вих.№220/01-16, повідомлено ОСОБА_2 про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину у звязку з відсутністю документального підтвердження родинних відносин з померлою ОСОБА_5 та пропуском строку подання заяви про прийняття спадщини, рекомендовано звернутися до суду./а.с.17/

У заявах ОСОБА_8 та ОСОБА_9, чиї підписи посвідчені секретарем Хильківської сільської ради Хорольського району Полтавської області, адресованих Хорольському районному суду, вказані особи підтвердили факт родинних відносин спадкодавця ОСОБА_5 та позивача, як двоюрідних тітки і племінника./а.с.18,21/

Задовольняючи позов, районний суд вважав доведеним заявлений факт родинних відносин письмовими заявами свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_10, а правову неосвіченість позивача щодо можливості спадкування після двоюрідної тітки поважною причиною пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Проте такі висновки суду першої інстанції є помилковими , враховуючи наступне.

Згідно ст.179 ЦПК України предметом доказування під час судового розгляду є факти, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для вирішення справи ( причини пропуску строку позовної давності тощо) і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ст.ст.10,60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 ЦПК України.

Відповідно до статті 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обгрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.(ч.1 ст.58 ЦПК України ). Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Абзацом 1 та 2 пункту 27 Постанови Пленуму ВСУ №2 від 12.06.2009р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» розяснено, що, виходячи з принципу процесуального рівноправя сторін та враховуючи обовязок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, необхідно в судовому засіданні дослідити кожний доказ, наданий сторонами на підтвердження своїх вимог або заперечень, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів (статті 58,59 ЦПК) в порядку, передбаченому статтями 185.187, 189 ЦПК. Не можуть бути використані як показання свідків їх письмові пояснення, тому у відповідних випадках (наприклад, якщо пояснення таких осіб мають значення для справи і допитати їх неможливо) вони приймаються судом як письмові докази (стаття 64 ЦПК).

Отже, письмові заяви громадян ОСОБА_8 і ОСОБА_9 не можуть бути визнані належними та допустимими доказами факту родинних відносин позивача і спадкодавця ОСОБА_5, тим більше, що вони не містять достатньої інформації щодо ступеня спорідненості. Інших доказів, які б підтверджували заявлений факт, позивачем не надано. Тоді як підтвердженням такого факту мали бути письмові докази актові записи про народження, одруження тих осіб, спорідненість яких позивач доводив.

Стаття 12655 ЦК України передбачає пяту чергу спадкоємців за законом, до якої належать інші родичі спадкодавця до шостого ступеня спорідненості включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

Із позовних вимог ОСОБА_2 та наданих доказів неможливо визначити, до якої ступені спорідненості із спадкодавцем він відноситься . Його твердження про те, що спадкодавець ОСОБА_5 є його двоюрідною тіткою , ніяким чином не підтверджено, оскільки у матеріалах справи наявне лише свідоцтво про її смерть, а свідоцтва про народження позивача, про шлюб його батьків та про смерть його матері ОСОБА_11 не вказують на його спорідненість із спадкодавцем.

Місцевий суд на викладене уваги не звернув та дійшов помилкового висновку про доведеність заявленого позивачем факту письмовими поясненнями ОСОБА_8 та ОСОБА_10, які не є належними та допустимими доказами в розрізі вимог ст.ст.58,59 ЦПК України.

Крім того, колегія суддів не погоджується з висновком районного суду щодо поважності причини пропуску позивачем шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини правової неосвіченості щодо можливості спадкування майна двоюрідної тітки.

Відповідно до ч.2 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій ( абзац 6 п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування»).

Оцінюючи наявні в матеріалах справи докази, колегія суддів приходить до висновку, що правова неосвіченість позивача щодо можливості спадкування після двоюрідної тітки не є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини в розумінні норми ч.2 ст.1272 ЦК України, а тому підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини за такої обставини відсутні.

Заперечення позивача проти апеляційної скарги, підтримані його представником в апеляційній інстанції з посиланням на рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 14 листопада 2016 року про встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_11 і ОСОБА_5 не спростовує помилковість висновків районного суду, викладених у рішенні, що переглядається, оскільки останнє постановлено з порушенням норм матеріального і процесуального права на підставі недоведених обставин, які мають значення для справи, які суд вважав встановленими. Зазначене рішення постановлено після оскаржуваного рішення та набрало чинності лише 29.05.2017 року, а тому не є преюдиційним для справи, за наслідками якої ухвалено рішення від 16.09.2016 року, що є предметом даного апеляційного розгляду.

Отже, враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що наявні в матеріалах справи докази не підтверджують факту родинних відносин ОСОБА_11 В,І. і спадкодавця ОСОБА_5 та не вказують на поважність причин пропуску позивачем строку подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст.303,304,307.309 п.п.3.4, 314. 316 ЦПК України, колегія суддів

в и р і ш и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 - задовольнити.

Рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 16 вересня 2016 року скасувати та постановити нове рішення.

У задоволенні позову ОСОБА_2 до Мусіївської сільської ради Хорольського району Полтавської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити за недоведеністю.

Рішення набирає чинності з моменту проголошення і може бути оскаржено протягом 20 днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ.

Головуючий суддя / підпис/ ОСОБА_1

Судді /підпис/ ОСОБА_12

/ підпис/ ОСОБА_13

З оригіналом згідно:

Головуючий суддя Л.І.Пилипчук