Справа №: 653/2974/16-ц
Провадження № 2-р/653/8/17
У Х В А Л А

іменем України

14 липня 2017 року

Генічеський районний суд Херсонської області у складі:

головуючої судді Шарко Н.А.,

при секретарі Тимашовій Т.А.,

за участю представника відповідача ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву комунального підприємства «Генічеське БТІ» Херсонської обласної ради про роз'яснення рішення Генічеського районного суду Херсонської області від 02 листопада 2016р. по справі №653/2974/16-ц, за позовом ОСОБА_2 до комунального підприємства «Генічеське БТІ» Херсонської обласної ради про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, середнього заробітку за час затримки розрахунку з заробітної плати та відшкодування моральної шкоди,

встановив:

комунальне підприємство «Генічеське БТІ» Херсонської обласної ради звернулось до суду із заявою про роз'яснення рішення Генічеського районного суду Херсонської області від 02 листопада 2016р. по справі №653/2974/16-ц, за позовом ОСОБА_2 до комунального підприємства «Генічеське БТІ» Херсонської обласної ради про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, середнього заробітку за час затримки розрахунку з заробітної плати та відшкодування моральної шкоди.

В обґрунтування заяви зазначено, що рішенням Генічеського районного суду Херсонської області від 02 листопада 2017р. з КП «Генічеське БТІ» ХОР на користь ОСОБА_2 стягнуто заборгованість по нарахованій, але не виплаченій заробітній платі у сумі 8258,37грн., 25057,12грн. середнього заробітку за час затримки розрахунку із заробітної плати, та спричиненої моральної шкоди у розмірі 3000грн.

Відповідно до Податкового кодексу України, податковий агент, яким у даному випадку є КП «Генічеське БТІ» ХОР зобов'язане нарахувати, утримати та сплатити податок до бюджету України від імені та за рахунок фізичної особи з доходів, що виплачуються такій особі.

У резолютивній частині рішення суду не зрозуміло, яка фактично сума присуджена до виконання, оскільки судом не вирішено питання щодо сум стягнення, що зазначені у рішенні, тому просить роз'яснити рішення, про що постановити ухвалу.

У судовому засіданні представник відповідача вимоги своєї заяви підтримала, просила її задовольнити.

Позивач ОСОБА_2 у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду заяви повідомлявся шляхом направлення поштової повістки, у зв'язку з чим суд, відповідно до вимог ст. 221 ЦПК України вважає за можливе розглянути заяву за відсутності позивача.

Суд, заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи та докази, якими сторони обґрунтовують свої вимоги, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.3 ст. 221 ЦПК України, неявка осіб, які брали участь у справі, і (або) державного виконавця не перешкоджає розгляду питання про роз'яснення рішення суду.

Згідно ч. 1 ст. 221 ЦПК України, якщо рішення суду є незрозумілим для осіб, які брали участь у справі, або для державного виконавця, суд за їхньою заявою постановляє ухвалу, в якій роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Роз'яснення рішення - це більш повний і ясний виклад тих частин рішення, розуміння яких викликає труднощі, але не внесення змін у сутність рішення і не вирішення тих питань, що не були предметом судового розгляду.

У заяві про роз'яснення рішення повинно бути зазначено, що саме у резолютивній частині рішення є незрозумілим, які припускаються тлумачення рішення, як це впливає на його виконання.

Згідно п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» за №14 від 18 грудня 2009р. відповідно до статті 221 ЦПК України роз'яснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію.

Отже, необхідність роз'яснення судового рішення зумовлена його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, які будуть здійснювати його виконання.

Так, рішенням Генічеського районного суду Херсонської області від 02 листопада 2016р. по справі №653/2974/16-ц, залишеного без змін ухвалою Апеляційного суду Херсонської області від 26 січня 2017р., за позовом ОСОБА_2 до комунального підприємства «Генічеське бюро технічної інвентаризації» Херсонської обласної ради, про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, середнього заробітку за час затримки розрахунку з заробітної плати та відшкодування моральної шкоди, ухвалено рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено частково; стягнуто з комунального підприємства «Генічеське бюро технічної інвентаризації» Херсонської обласної ради на користь ОСОБА_2 заборгованість по нарахованій, але не виплаченій заробітній платі у сумі 8258,37; середній заробіток за час затримки розрахунку із заробітної плати у сумі 25057,12 грн. без урахування податків та інших обов'язкових платежів; спричинену моральну шкоду у розмірі 3000 грн.

Згідно ст. 18 Податкового кодексу України, податковим агентом визнається особа, на яку цим Кодексом покладається обов'язок з обчислення, утримання з доходів, що нараховуються (виплачуються, надаються) платнику, та перерахування податків до відповідного бюджету від імені та за рахунок коштів платника податків. Податкові агенти прирівнюються до платників податку і мають права та виконують обов'язки, встановлені цим Кодексом для платників податків.

Підпунктом 180 п.1 ст. 14 Податкового кодексу України передбачено, що податковий агент щодо податку на доходи фізичних осіб - юридична особа (її філія, відділення, інший відокремлений підрозділ), самозайнята особа, представництво нерезидента - юридичної особи, інвестор (оператор) за угодою про розподіл продукції, які незалежно від організаційно-правового статусу та способу оподаткування іншими податками та/або форми нарахування (виплати, надання) доходу (у грошовій або не грошовій формі) зобов'язані нараховувати, утримувати та сплачувати податок, передбачений розділом IV цього Кодексу, до бюджету від імені та за рахунок фізичної особи з доходів, що виплачуються такій особі, вести податковий облік, подавати податкову звітність контролюючим органам та нести відповідальність за порушення його норм в порядку, передбаченому статтею 18 та розділом IV цього Кодексу.

Таким чином, КП «Генічеське БТІ» ХОР будучи податковим агентом зобов'язаний нараховувати, утримувати та сплачувати податок, передбачений розділом IV Податкового кодексу України, до бюджету від імені та за рахунок фізичної особи з доходів, що виплачуються такій особі.

Крім того, у абз. 5 п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці» за №13 від 24 грудня 1999р. передбачено, що задовольняючи вимоги про оплату праці, суд має навести в рішенні розрахунки, з яких він виходив при визначенні сум, що підлягають стягненню. Оскільки справляння і сплата прибуткового податку з громадян є відповідно обов'язком роботодавця та працівника, суд визначає зазначену суму без утримання цього податку й інших обов'язкових платежів, про що зазначає в резолютивній частині рішення.

З матеріалів цивільної справи та доводів представника відповідача вбачається, що заборгованість із нарахованої, але не виплаченої заробітної плати у розмірі 8258,37 грн., яка була присуджена до стягнення на користь позивача, вже була розрахована з відрахуванням податків та обов'язкових платежів, а тому вказана сума повторному оподаткуванню не підлягає.

Що стосується стягнутої з відповідача на користь позивача суми середнього заробітку за час затримки розрахунку із заробітної плати у розмірі 25057,12 грн., то КП «Генічеське БТІ» ХОР, виконуючи рішення суду в даній частині та будучи податковим агентом, зобов'язаний нарахувати та утримати прибутковий податок та інші обов'язкові платежі зі стягнутої суми 25057,12 грн.

Стягнута на користь позивача ОСОБА_2 спричинена моральна шкода у розмірі 3000 грн., згідно норм чинного законодавства оподаткуванню не підлягає.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст.210,221 ЦПК України, суд

ухвалив:

заяву комунального підприємства «Генічеське БТІ» ХОР про роз'яснення рішення Генічеського районного суду Херсонської області від 02 листопада 2016р. по справі №653/2974/16-ц, за позовом ОСОБА_2 до комунального підприємства «Генічеське БТІ» Херсонської обласної ради про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, середнього заробітку за час затримки розрахунку з заробітної плати та відшкодування моральної шкоди задовольнити.

Розяснити рішення Генічеського районного суду Херсонської області від 02 листопада 2016р. по справі №653/2974/16-ц, що при стягненні з комунального підприємства «Генічеське БТІ» ХОР на користь ОСОБА_2 заборгованості із нарахованої, але не виплаченої заробітної плати у розмірі 8258,37грн., дана сума була розрахована з відрахуванням податків та обов'язкових платежів, а тому вказана сума повторному оподаткуванню не підлягає.

Розяснити, що стягнутий з КП «Генічеське БТІ» ХОР на користь ОСОБА_2 середній заробіток за час затримки розрахунку із заробітної плати у сумі 25057,12 грн., був розрахований судом без утримання податку й інших платежів та при стягненні вказаної суми, з неї необхідно відрахувати встановлені законодавством податки.

Розяснити, що стягнута на користь позивача ОСОБА_2 спричинена моральна шкода у розмірі 3000 грн., оподаткуванню не підлягає.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Херсонської області. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Апеляційна скарга подається апеляційному суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Суддя ОСОБА_3