печерський районний суд міста києва
Справа № 757/9131/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 червня 2017 року Печерський районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді Батрин О.В.

при секретарі Павленко В.О.,

позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, треті особи ОСОБА_4, ОСОБА_5 про усунення перешкод у реалізації права власності та зобов'язання знести незаконну зведену прибудову,

В С Т А Н О В И В :

У березні 2015 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 про усунення перешкод у реалізації права власності та зобов'язання знести незаконну зведену прибудову, а саме просила зобов'язати ОСОБА_3 за власний рахунок демонтувати прибудову до балкону квартири АДРЕСА_1. Будинок, в якому знаходиться квартира позивача, належить територіальній громаді м. Києва. Влітку 2014 року відповідач розпочала капітальний ремонт своєї квартири АДРЕСА_2 котра розташована над квартирою позивача, внаслідок чого здійснила прибудову балкону, котрий збільшився у своїй площі вдвічі - над вікном однієї з кімнат позивача та над вікном кухні квартири позивача. Внаслідок вказаного ремонту в квартирі позивача з'явились тріщини. Оскільки відповідач на неодноразові прохання позивача самостійно не демонтувала вказану прибудову, то позивач звернулася з цим позовом до суду та просила його задовольнити.

Під час судового розгляду справи позивач змінювала позовні вимоги, востаннє просила збільшила позовні вимоги, додатково просила стягнути 30 000 грн. у відшкодування моральної шкоди, що проявилась в її душевних переживаннях з приводу незаконно добудов балкону до квартири, затінення її квартири, появи тріщин (а.с. 135-137).

Представник відповідача у судовому засіданні позовні вимоги не визнав, надав письмові заперечення (а.с. 119-120). Вказав, що відповідачем було здійснено реконструкцію квартири та 3 жовтня 2016 року видано Декларацію про готовність до її експлуатації. Розширений у своїй площі балкон ніяким чином не порушує права позивача, оскільки її квартира знаходиться під квартирою відповідача, та розширений балкон захищає помешкання позивача від сторонньої дії погодних умов.

Залучені до участі у справі треті особи ОСОБА_4, ОСОБА_5 (а.с. 130-131) до судового засідання не з'явилися з невідомих суду причин, хоча про час, день та місце розгляду справи були належним чином повідомлені.

Тому, суд розглянув справу у відсутність третіх осіб, оскільки у справі достатньо матеріалів про права та взаємовідносини сторін.

Заслухавши пояснення позивача, представника відповідача та дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позову, виходячи з такого.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_3 (а.с. 8), а відповідач ОСОБА_3, треті особи ОСОБА_4, ОСОБА_5 - власниками квартири АДРЕСА_4 (а.с. 128), що розташована над квартирою позивача та визнається сторонами.

Будинок, в якому знаходиться квартири сторін належить територіальній громаді м. Києва.

За даними первісного технічного паспорту квартира № 6 обладнана балконом площею 2,55 кв. м. (а.с. 127).

Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Частиною другою статті 383 ЦК України передбачено право власника квартири на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку.

Згідно зі статтею 152 ЖК України в редакції, що була чинною на час виникнення спірних правовідносин, переобладнання і перепланування жилого будинку (квартири), що належить громадянинові на праві приватної власності, провадяться з дозволу виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів.

Правилами користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 8 жовтня 1992 року № 572, також передбачено, що власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків і гуртожитків мають право на переобладнання і перепланування житлових і підсобних приміщень, балконів і лоджій за відповідними проектами без обмеження інтересів інших громадян, які проживають у будинку, гуртожитку, з дозволу власника будинку (квартири) та органу місцевого самоврядування, що видається в установленому порядку (пункт 4).

Крім того, відповідно до п. 8.14 Державних будівельних норм, ДБН В.3.2-2.2009при проектуванні реконструкції, капітальних ремонтів і перепланування окремих квартир заборонено улаштування нових і розширення існуючих балконів і лоджій, їх скління, улаштування нових віконних прорізів і розширення існуючих віконних і балконних прорізів.

Отже власник квартири має право на свій розсуд здійснювати в ній ремонт, змінювати її вигляд та призначення, але за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному житловому будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку.

Відповідно до ст. 179 ЖК Української РСР користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов'язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Згідно з п. 4 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинкових територій, які затверджені Постановою Кабінету Міністрів України від 8 жовтня 1992 року за № 572 власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків мають право на: переобладнання і перепланування житлових і підсобних приміщень, балконів і лоджій за відповідними проектами без обмеження інтересів інших громадян, які проживають у будинку, з дозволу власника будинку (квартири) та органу місцевого самоврядування, виданого в установленому порядку.

Відповідно до ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Статтею 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - орган державного архітектурно-будівельного контролю) - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування;

2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності;

3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і

V категорій складності.

Судом встановлено, що улітку 2014 року відповідач ОСОБА_3, треті особи ОСОБА_4, ОСОБА_5 розпочали капітальний ремонт своєї квартири АДРЕСА_2 внаслідок чого було здійснено добудову балкону, котра збільшилася у своїй площі вдвічі - над вікном однієї з кімнат позивача та над вікном кухні квартири позивача. Внаслідок вказаного ремонту в квартирі позивача з'явились тріщини.

Вказане стверджується поясненнями ОСОБА_1, висновком по матеріалах ЄО № 18894, листами Печерської районної в м. Києві державної адміністрації, КП УЖГ Печерського району м. Києва «Печерськжитло», Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві (а.с. 9, 10, 13-14, 16-18, 20-21, 23-24).

Так, відповідно до листів Печерської районної в м. Києві державної адміністрації від 9 грудня 2014 року та інформації КП УЖГ Печерського району м. Києва «Печерськжитло» від 2 грудня 2014 року власник квартири № 6 ОСОБА_6 без належним чином оформленої проектно-дозвільної документації, самовільно виконала будівельні роботи по збільшенню площі балкону шляхом його добудови, внаслідок чого їй надано припис з пропозицією надати довільну документацію, або привести балкон відповідно до поверхового плану забудови (а.с. 13-14).

Згідно з даними листа КП УЖГ Печерського району м. Києва «Печерськжитло» від 17 грудня 2014 року за наслідками обстеження квартири АДРЕСА_4 встановлено, що балкон до вказаної квартири добудовано без належним чином оформленої проектно-дозвільної документації, внаслідок чого його площа з 1,1м х 2,5м збільшилась до 1,4м х 5,5м, про що складено відповідний акт та ОСОБА_3 направлено припис надати дозвільну документацію або привести балкон відповідно до поверхового плану забудови будинку (а.с. 33-36).

Відповідно до листа Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві від 30 грудня 2014 року станом на 29 грудня 2014 року вказаний Департамент не видавав дозволу та не реєстрував інших документів дозвільного характеру, які б давали право на виконання будівельних і підготовчих робіт та не приймав об'єкт (реконструкція квартири АДРЕСА_1

Отже на час здійснення добудови балкону у відповідача була відсутня проектно-дозвільна документація.

Відповідно до даних декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорій складності від 5 жовтня 2016 року вбачається, що замовниками на реконструкцію квартири за адресою: АДРЕСА_1 були відповідач ОСОБА_3, треті особи ОСОБА_4, ОСОБА_5 Декларація про початок виконання будівельних робіт, зареєстрована ДАБІ у м. Києві 21 вересня 2016 року. Причому реконструкція стосувалась лише квартири, загальною площею 34,8 кв.м., житловою 18,8 кв.м. (а.с. 90-94).

Разом з тим, з даної декларації не вбачається, що реконструкція квартири № 6, що належить відповідачу та третім особам, стосувалась здійснення добудови балкону до цієї квартири та вона введена в експлуатацію.

Тому, доводи представника відповідача про те, що вказана декларація узаконила добудову балкону спірної квартири не відповідає дійсності.

Крім того, після реконструкції квартири 23 вересня 2016 року було видано новий технічний паспорт на квартиру, відповідно до котрого площа балкону у цій квартирі становить 2,9 кв.м. з коефіцієнтом 0,3 (а.с. 122-126), хоча фактично розмір балкону збільшено до 1,4м х 5,5м. Тобто за даним технічної документації балкон не змінився в своїй площі від первинних даних, що також спростовує наведені доводи представника відповідача про узаконення балкону шляхом видання декларації про готовність.

Суд також бере до уваги, що станом на 30 березня 2017 року Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві не видавав та не реєстрував документів дозвільного та декларативного характеру, які б давали право на виконання підготовчих і будівельних робіт та не приймав в експлуатацію, об'єктів будівництва по спірній квартирі № 6 (а.с. 142).

Отже добудова до балкону здійснена всупереч вимогам чинно законодавства та площа балкона суттєво збільшилась у своєму розмірі.

Судом також встановлено, що така добудова до балкону порушує права позивача, оскільки внаслідок здійснення цієї прибудови у її квартирі деформувались двері, у квартирі появились тріщини (волосяне розкриття), що стверджується актом працівників ЖЕД «Печерськжитло» від 22 березня 2017 року (а.с. 138).

Оскільки судом встановлено, що відповідачем та третіми особами здійснено прибудову балкону без відповідних документів, така прибудова порушує права іншого власника - позивача (затіняє, поява тріщин у квартирі позивача), суд дійшов висновку про задоволення позову.

Відповідно до ст. 189 ЖК Української РСР особи, винні у порушенні правил користування жилими приміщеннями, санітарного утримання місць загального користування, сходових кліток, ліфтів, під'їздів, придомових територій; у самовільному переобладнанні та переплануванні жилих будинків і жилих приміщень та використанні їх не за призначенням несуть кримінальну, адміністративну або іншу відповідальність згідно з законодавством Союзу РСР і Української РСР.

Згідно зі ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Враховуючи, що позовні вимоги пред'явлені лише до одного із співвласників квартири АДРЕСА_4 - ОСОБА_3, суд обмежений позовними вимогами відповідно до положень ст. 11 ЦПК України, суд дійшов висновку про задоволення позову та зобов'язання відповідача ОСОБА_3 за власний рахунок демонтувати прибудову до балкону квартири АДРЕСА_2 привівши його в первинний стан до поверхового плану забудови балкону.

Також відповідно до ст. 23, 1167 ЦК України суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог про стягнення моральної шкоди, а саме про стягнення 2 000 грн., що проявилось в душевних переживаннях позивача з приводу незаконної добудови до балкону, внаслідок чого у її квартирі появились тріщини у стінах, деформовані двері, порушує права позивача

Відповідно до ст. 88 ЦПК України всі судові витрати, понесені позивачем підлягають стягненню з відповідача.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 179, 189, 24 ЖК Української РСР, ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Правилами користування приміщеннями житлових будинків і прибудинкових територій, які затверджені Постановою Кабінету Міністрів України від 8 жовтня 1992 року за № 572, ст. 391, 23, 1167 ЦК України та ст. 10, 11, 57, 60, 88, 209, 212-215 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3, треті особи ОСОБА_4, ОСОБА_5 про усунення перешкод у реалізації права власності та зобов'язання знести незаконну зведену прибудову - задовольнити.

Зобов'язати ОСОБА_3 за власний рахунок демонтувати прибудову до балкону квартири АДРЕСА_2 привівши його в первинний стан до поверхового плану забудови балкону.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 2 000 грн. у відшкодування моральної шкоди.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 243 грн. 60 коп. судового збору.

Рішення суду може бути оскаржене позивачем шляхом подання апеляційної скарги через Печерський районний суд м. Києва до Апеляційного суду м. Києва протягом десяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя О.В.Батрин