Справа № 308/6629/17
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17.07.2017 місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Світлик О.М., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСББ «Мікс», третя особа КПЗГ «Агромікс» про скасування рішення № 6 загальних зборів ОСББ протокол № 7 від 25.12.2013 року,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовною заявою до ОСББ «Мікс», третя особа КПЗГ «Агромікс» про скасування рішення № 6 загальних зборів ОСББ протокол № 7 від 25.12.2013 року.

За правилами ЦПК України позовна заява за формою та змістом повинна відповідати ст. ст. ст. 119, 120 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 122 ЦПК України суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому ЦПК України.

Зокрема, у порушення п. 2 ч. 2 ст. 119 ЦПК України у позовній заяві не зазначено повне ім'я позивача і найменування відповідача.

Вказана позовна заява не відповідає вимогам ч. 5 ст. 119 ЦПК України, оскільки до заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно зі ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до абзацу 4 ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» з 01.01.2017 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1600,00 грн.

Таким чином, в даному випадку позивачу слід сплатити судовий збір та додати до позовної заяви оригінал документу, що підтверджує його сплату за вимогу немайнового характеру за ставкою, визначеною ст. 4 Закону України «Про судовий збір», а саме в сумі 640,00 грн.

Судовий збір підлягає для перерахування за наступними платіжними реквізитами: отримувач коштів УК у м. Ужгороді / м. Ужгород; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38015610; банк отримувача ГУДКСУ в Закарпатській області; код банку отримувача (МФО) 812016; рахунок отримувача 0002; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу *;101; (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області (назва суду, де розглядається справа).

Одночасно з позовною заявою позивач подала до суду клопотання про відстрочення сплати судового збору, в якому просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення рішення по справі, посилаючись на те, що вона працює вчителем, з її невеликої заробітної плати відбувається стягнення в порядку виконавчого провадження, інших джерел доходів вона не має.

За приписами ч. ч. 1, 3 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» розяснено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, виходячи з системного аналізу вищенаведених норм законодавства, слід дійти висновку, що відстрочення, розстрочення або звільнення особи від сплати судового збору є правом суду, а відповідна заява сторони розглядається, виходячи із визначених нею обставин, що унеможливлюють сплату судового збору, а також доказів, які це підтверджують.

Звертаючись із клопотанням про відстрочення сплати судового збору позивач надала копію постанови державного виконавця від 28.11.2016 року про звернення стягнення на доходи боржника.

Проте, належних та допустимих доказів в розумінні ст. ст. 58, 59 ЦПК України, а саме, документів, які б підтвердили її матеріальний стан та неможливість оплатити судовий збір станом на день подання позовної заяви, позивачем не надано. При цьому до позовної заяви не долучено докази, які підтверджують дійсний майновий стан позивача, що унеможливлює вирішення питання про відстрочення сплати судового збору. Надана позивачем копія наведеної вище постанови державного виконавця від 28.11.2016 року про звернення стягнення на доходи боржника не є доказом її майнового стану.

Разом з тим, згідно з вимогами п. п. 5, 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування, в частині звернення.

Відповідно до положень ст. ст. 34, 35 ЦПК України учасниками цивільного процесу є треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору та треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до ухвалення судом рішення, якщо рішення в справі може вплинути на їх права або обов'язки щодо однієї із сторін.

Позивач звернулася до суду з позовною заявою, де в якості третьої особи зазначила КПЗГ «Агромікс». Проте позивачем не конкретизовано процесуальний статус КПЗГ «Агромікс» як третьої особи та у порушення вимог п. п. 5, 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України у позовній заяві не обґрунтовано як рішення в справі може вплинути на її права або обовязки щодо однієї із сторін.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи наведене вважаю, що до даної позовної заяви слід застосувати правила ч. 1 ст. 121 ЦПК України та залишити її без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 121 ч. 1 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСББ «Мікс», третя особа КПЗГ «Агромікс» про скасування рішення № 6 загальних зборів ОСББ протокол № 7 від 25.12.2013 року залишити без руху.

Повідомити позивачу про необхідність усунення недоліків заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали, протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

У випадку, якщо недоліки не будуть усунені в зазначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_2