Провадження № 2/761/1423/2017
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

22 червня 2017 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого: судді - Притули Н.Г.

при секретарях: Лукянчук А.О., Краснянській С.В., Припутневич В.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири -

В С Т А Н О В И В:

В серпні 2016 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення матеріальної шкоди, спричиненої залиттям квартири.

Під час слухання справи відповідача ОСОБА_3 було замінено на ОСОБА_2

В позовних вимогах позивач просить: стягнути з відповідача на користь позивача матеріальну шкоду в розмірі 48 250,00 грн., витрати за проведення оцінки збитку в розмірі 700,00 грн., судовий збір в розмірі 551,21 грн.

Вимоги позивачка обґрунтовує тим, що з вини відповідача 21.09.2015 року відбулося залиття належної позивачу на праві власності квартири АДРЕСА_1. Внаслідок залиття квартиру позивачки було пошкоджено. 23.09.2015 року комісією ПП «НТП «УЦНМ» був складений акт обстеження вказаної квартири та визначено обсяг пошкодження. Пізніше позивачка звернулась до ТОВ «Експертна компанія «Гарант», яка склала звіт про незалежну оцінку вартості збитку та оцінила її в розмірі 48 250,00 грн.

В судове засідання позивачка не з'явилася, надала суду заяву в якій просить розглядати справу в її відсутність та зазначає, що позов підтримує в повному обсязі, просить його задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з'явилася, хоча належним чином повідомлена про час та місце слухання справи, про поважні причини неявки в судове засідання суд не повідомила, до суду пояснення чи заперечення на заявлені вимоги не надійшли.

Положеннями ст.224 ЦПК України передбачено, що суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи на підставі наявних матеріалів за згодою позивача. Позивач не заперечувала проти заочного розгляду справи, як зазначено в заяві, тому суд ухвалив про заочний розгляд справи.

Відповідно до ч.1 ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, тобто обов'язок доказування покладений на сторони.

Дослідивши та оцінивши письмові докази по справі у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст.1166 ЦК України, шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з ч. 1 ст. 1192 ЦК України, з врахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Пункт 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року №6 "Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди" роз'яснює, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи.

Перевіряючи обставини по справі судом встановлено, що квартира АДРЕСА_1 відповідно до договору купівлі-продажу від 26.03.2008 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бочаровою С.В. та зареєстрованого в реєстрі за №970, на праві власності належить ОСОБА_1.

Згідно довідки Київського міського бюро технічної інвентаризації від 03.11.2016 року квартира АДРЕСА_3 на праві власності зареєстрована за ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 24.06.2005 року.

Частина 4 статті 319 ЦК України визначає, що власність зобов'язує.

Згідно ст.322 ЦК України, власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року N 76, що зареєстровано в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року за N 927/11207 передбачено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Як вбачається, в акті повинно бути зазначено причину залиття квартири.

З копії акту, складеного 23.09.2015 року комісією ПП «НТП «УЦНМ» вбачається, що залиття квартири АДРЕСА_1 відбулося з вище розташованої квартири АДРЕСА_3 внаслідок пориву гнучкого шлангу до пральної машини.

Внаслідок залиття було пошкоджено:

- коридор загальною площею 8,3 кв.м.:

стеля підвісна (гіпсокартон) водоемульсійне фарбування білого кольору, видні плями залиття, часткове відшарування стяжки, площа залиття вся площа стелі;

стіни: часткове відшарування шпалер по швам, площа залиття вся площа стін;

підлога: часткова деформація паркету;

-кухня загальною площею 9,6 кв.м.:

стеля підвісна (гіпсокартон) водоемульсійне фарбування білого кольору, видимі плями залиття, часткове відшарування стяжки, площа залиття вся площа стелі, пошкоджено електропроводку, два вбудованих світильники не світиться;

стіни: видимі плями залиття, часткове відшарування шпалер по швам, площа залиття вся площа стін;

-кімната загальною площею 20,3 кв.м.:

стеля водоемульсійне фарбування білого кольору, видимі плями залиття, часткове відшарування стяжки, приблизна площа залиття стелі до 10 кв.м.;

стіни: спостерігаються сліди залиття, часткове відшарування шпалер по швам, приблизна площа залиття стелі до 20 кв.м.;

на дверній коробці та дверях кімнати спостерігається відшарування фарби, деформація дверної коробки та дверей.

Згідно звіту (визначення розміру матеріальних збитків), складеного 03.06.2016 року Товариством з обмеженою відповідальністю «Експертна компанія «ГАРАНТ», розмір матеріального збитку, який завдано ОСОБА_1 в результаті залиття квартири АДРЕСА_1, складає 48 250,00 грн. з ПДВ.

Згідно з квитанцією до прибуткового касового ордера №09 від 07.06.2016 року за складання зазначеного звіту ОСОБА_1 сплатила 700,00 грн.

Відповідно до ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт.

Таким чином, досліджені докази свідчать про те, що залиття квартири позивачки сталося внаслідок халатного відношення відповідача до сантехнічного обладнання.

Відповідачка в судове засідання не з'явилась, доказів на спростування зазначеного суду не надала.

За таких обставин, суд прийшов до висновку, що залиття квартири позивачки, сталося з вини відповідача, а тому вона, відповідно до ст.1166 ЦК України, зобов'язана відшкодувати позивачці заподіяні цим збитки, що становлять 48 250,00 грн. та 700,00 грн. за складання звіту.

Крім того, відповідно до ст.88 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір сплачений позивачем.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.10, 60, 209, 212, 213, 214, 215, 224, 294 ЦПК України, суд

вирішив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 (ІПН НОМЕР_1) на користь ОСОБА_1 кошти на відшкодування матеріальної шкоди, спричиненої залиттям квартири в розмірі 48 250 (сорок вісім тисяч двісті п'ятдесят) гривень 00 копійок, витрати, пов'язані з оцінкою вартості збитку в розмірі 700 (сімсот) гривень 00 копійок та 551,21 грн. судового збору.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк, протягом якого розглядалася заява, не включається до строку на апеляційне оскарження рішення.

Рішення суду може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: Н.Г.Притула