Справа №642/2736/17
Провадження№2/642/1189/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2017 року суддя Ленінського районного суду м. Харкова Бондаренко В.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Державний нотаріус пятої Харківської державної нотаріальної контори ОСОБА_3 про визнання недійсною довіреності, визнання недійсними договорів, укладених представником із зловживанням довіреністю,-

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, третя особа: Державний нотаріус пятої Харківської державної нотаріальної контори ОСОБА_3, про визнання недійсною довіреності, визнання недійсними договорів, укладених представником із зловживанням довіреністю.

Одночасно просив звільнити його від сплати судових витрат, повязаних з розглядом даної справи, посилаючись на свій майновий стан.

У відповідності до ч. ч. 1, 3 ст. 82 ЦПК України статті 8 ЗУ «Про судовий збір»( далі Закон № 3674-VI )суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Відповідно до розяснень, які містяться в п.п.1,29,32 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" ( з подальшими змінами ): Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя № R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду. Разом із тим, ураховуючи положення пункту 1 статті 6 Конвенції та прецеденту практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (Kreuz v. Poland)), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

У звязку із цим при здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, повязані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК), Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі Закон № 3674-VI), а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Суд вправі застосувати щодо одного і того самого заявника і за однією й тією ж його заявою ( скаргою) як відстрочення , так і розстрочення сплати судового збору, або зменшення розміру судового збору, або звільнення від його сплати. Зазначені дії можуть мати місце у різній послідовності або в сукупності.

Враховуючи наведене, суд вважає необхідним відстрочити сплату позивачем судового збору за звернення до суду з даним позовом до ухвалення рішення у справі.

Позовна заява була подана з додержанням вимог ст.ст.119-120 ЦПК України.

Справа підготовлена до розгляду в судовому засіданні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 122, 156 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору при подачі позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Державний нотаріус пятої Харківської державної нотаріальної контори ОСОБА_3 про визнання недійсною довіреності, визнання недійсними договорів, укладених представником із зловживанням довіреністю до ухвалення рішення у справі.

Відкрити провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Державний нотаріус пятої Харківської державної нотаріальної контори ОСОБА_3 про визнання недійсною довіреності, визнання недійсними договорів, укладених представником із зловживанням довіреністю.

Призначити справу до судового розгляду на 31 серпня 2017 року на 10 годину 00 хвилин у відкритому судовому засіданні у залі судового засідання в приміщенні суду.

Розяснити особам, які беруть участь у справі позовного провадження, що у відповідності до ст. 27 ЦПК України вони для підтвердження своїх вимог або заперечень зобовязані подати усі наявні у них докази до початку розгляду справи по суті.

Згідно до ст. 31 ЦПК України до початку розгляду справи по суті позивач має право шляхом подання письмової заяви змінити предмет або підставу позову, а відповідач предявити зустрічний позов.

Про час та місце судового засідання повідомити сторони у справі.

Суд розяснює, що сторони мають право подати до суду заяву про отримання судової повістки в електронній формі за допомогою СМС- повідомлень, а також отримання процесуальних документів за допомогою електронної пошти.

Ухвала може бути оскаржена лише щодо недотримання правил підсудності у встановлений законом строк і порядок, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає..

Суддя В.В. Бондаренко