АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
провадження №22-ц/796/7850/2017 Головуючий у 1-й інстанції: Катющенко В.П.
справа №755/5741/17 Доповідач: Поліщук Н.В.
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2017 року Колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м.Києва в складі:

Головуючого - судді Поліщук Н.В.

суддів Білич І.М., Поливач Л.Д.

за участю секретаря Горбачової І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві справу за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» на ухвалу Дніпровського районного суду м.Києва від 18 травня 2017 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИЛА:

В квітні 2017 року ПАТ КБ «ПриватБанк» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва від 19 квітня 2017 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою від 18 травня 2017 року позовну заяву визнано неподаною та повернуто у зв»язку із невиконанням вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Не погодившись із постановленою ухвалою, ПАТ КБ «ПриватБанк» подано апеляційну скаргу, у якій просить ухвалу скасувати та передати справу до суду першої інстанції для вирішення питання щодо відкриття провадження у справі.

В апеляційній скарзі посилається на необґрунтованість мотивів суду щодо залишення позовної заяви без руху.

В судове засідання сторони не з»явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялись судом належним чином.

Відповідно до ст.305 ЦПК України колегія суддів ухвалила розглянути справу за відсутності осіб, що не з»явились в судове засідання.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленої ухвали, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Залишаючи позов без руху, суд першої інстанції виходив з того, що позивач просить розглядати справу за відсутності представника, у зв»язку із чим судом вказано, що долучена до матеріалів позовної заяви копія рішення суду належним чином не засвідчена, не має відмітки суду щодо набрання рішенням законної сили, в окремих частинах рішення є нечитабельним та відсутня інформація про його виконання. Також суд вказав на некоректність розрахунку заборгованості.

У відповідь на ухвалу суду банком подана заява, у якій вказано на відповідність позовної заяви вимогам процесуального закону.

18 травня 2017 року судом постановлена ухвала про повернення позовної заяви з підстав її невідповідності вимогам закону та не усунення недоліків у визначений термін.

Проте з такими висновками колегія суддів не погоджується, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

Відповідно до частини 1 ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119, 120 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п»яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Відповідно до п. 7 Постанови №2 Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» позовна заява подається до суду в письмовій формі і за

змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Якщо заява не відповідає вимогам статей 119, 120 ЦПК або не сплачено судовий збір чи не оплачено витрати на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи, суддя відповідно до вимог статті 121 ЦПК постановляє ухвалу, в якій повинні бути зазначені конкретні підстави залишення заяви без руху, в тому числі й розмір несплачених судових витрат, і надає строк для усунення недоліків, тривалість якого визначається в кожному конкретному випадку з урахуванням характеру недоліків, реальної можливості отримання копії ухвали, яка повинна бути надіслана заявнику негайно, та їх виправлення.

Якщо порушення правил статей 119, 120 ЦПК виявлені при розгляді справи, вони усуваються в ході судового розгляду або настають наслідки, передбачені пунктом 8 частини першої статті 207 ЦПК

Подання доказів можливе на наступних стадіях цивільного процесу, тому суд не вправі через неподання доказів при пред'явленні позову залишати заяву без руху та повертати заявнику.

Позовна заява, як форма звернення до суду, повинна відповідати встановленим законом вимогам. Дотримання вимог до форми позовної заяви повинно забезпечувати повне ознайомлення з її змістом, установлення питань, які потребуватимуть вирішення в ході розгляду справи та ухвалення судового рішення у справі.

Таким саме вимогам повинні відповідати інші документи, що подаються до суду.

Статтею 10 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи: роз'яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов'язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Зазначення судом про некоректність розрахунку заборгованості не є підставою для залишення позовної заяви без руху, оскільки не ґрунтується на принципах безсторонності суду та змагальності сторін перед судом у доведенні своїх вимог та/або заперечень, та вимог ч.2 ст.119 ЦПК України.

Вимога суду щодо копії рішення суду, яке не засвідчене належним чином та частково є нечитабельним, з урахуванням конкретних обставин цієї справи є формальністю, яка сама по собі не може бути підставою для залишення позовної заяви без руху.

Натомість ухвала суду першої інстанції від 19 квітня 2017 року про залишення позову без руху не містить посилань на відсутність визначених в частині 2 ст.119 ЦПК України обов»язкових елементів позовної заяви.

Відповідно до ст.312 ЦПК України апеляційний суд скасовує ухвалу і передає питання на новий розгляд до суду першої інстанції, якщо останній порушив порядок , встановлений для його вирішення.

Керуючись ст.ст. 218, 303, 304, 305, 307, 312, 313, 314, 315, 317, 319 ЦПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» задовольнити частково.

Ухвалу Дніпровського районного суду м.Києва від 18 травня 2017 року скасувати, питання передати на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий-суддя Н.В. Поліщук

Судді І.М. Білич

Л.Д.Поливач