Справа № 758/5949/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 червня 2017 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Декаленко В. С. ,

при секретарі - Кравцовій Ю. В.,

за участю:

представника позивача - ОСОБА_1

представників відповідачки - ОСОБА_2, ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 про стягнення заборгованості, суд,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів про стягнення заборгованості.

В судовому засіданні представником позивача заявлено клопотання, надавши його письмовий варіант, згідно якого просить суд прийняти відмову від позову та закрити провадження у справі, відповідно до вимог ст.205 ЦПК України в частині вимог до відповідачки ОСОБА_5

Представники відповідачки ОСОБА_5.в судовому засіданні заявлене клопотання підтримують, просять його задовольнити та також і з підстав того, що вважають необхідним зазначити, що відповідачка не тільки не підписувала договір поруки а навіть і не була знайома з позивачем.

Відповідачі ОСОБА_6, ОСОБА_7 в судове засідання не з'явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Суд вважає можливим слухати справу у відсутності вищезазначених осіб, відповідно до вимог ст.169 ЦПК України.

Вислухавши клопотання представника позивача, думку представників відповідачки, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що клопотання представника позивача підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Так стаття 11 ЦПК України визначає, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи (за винятком тих осіб, які не мають цивільної процесуальної дієздатності), в інтересах яких заявлено вимоги.

Відповідно до ст. 31 ЦПК України, сторони мають рівні процесуальні права і обов'язки.

Крім прав та обов'язків, визначених у статті 27 цього Кодексу, позивач має право протягом усього часу розгляду справи збільшити або зменшити розмір позовних вимог, відмовитися від позову, а відповідач має право визнати позов повністю або частково. До початку розгляду судом справи по суті позивач має право шляхом подання письмової заяви змінити предмет або підставу позову, а відповідач - пред'явити зустрічний позов.

Крім того, згідно ст. 174 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов протягом усього часу судового розгляду, зробивши усну заяву. Якщо відмову позивача від позову, визнання позову відповідачем викладено в адресованих суду письмових заявах, ці заяви приєднуються до справи. У разі відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі.

Пункт третій частини першої статті 205 ЦПК України визначає, що суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо позивач відмовився від позову і відмова прийнята судом.

Аналізуючи зазначені норми цивільно-процесуального законодавства України в їх сукупності, суд приходить до висновку, що подання заяви представником позивача про відмову від позову в частині вимог, є його процесуальним правом закріпленим в ч. 2 ст. 11 ЦПК України на вільне розпорядження предметом спору, а тому обмеженим бути не може, у зв'язку з чим суд вважає за можливе прийняти відмову представника позивача від позовних вимог в частині вимог до відповідачки ОСОБА_5 про стягнення заборгованості та закрити провадження у справі в частині даних вимог.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 11, 31, 158, 174, п. 3 ч. 1 ст. 205 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Прийняти відмову ОСОБА_4 від позовних вимог до ОСОБА_5 про стягнення заборгованості.

Провадження у цивільній справі № 758/5949/17-ц за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 про стягнення заборгованості в частині вимог до ОСОБА_5 про стягнення заборгованості - закрити.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

СуддяВ. С. Декаленко