Провадження № 2/761/1953/2017
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2017 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Гуменюк А.І.

при секретарі Бондарю В.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 (далі - Позивач) 18 жовтня 2016 року звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до Київської міської ради (далі - Відповідач) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла її бабуся ОСОБА_2. Вказує, що у вересні 2016 року, розбираючи папери бабусі, вона випадково натрапила на заповіт бабусі від 24 квітня 2015 року, складений на її ім'я, відповідно до якого все своє майно вона заповіла їй. Зауважила, що про заповіт бабуся їй не повідомляла. Зауважує, що бабусі належала на праві власності квартира АДРЕСА_1. Вказує, що 07 вересня 2016 року вона звернулася до приватного нотаріуса для отримання свідоцтва про право на спадщину, проте, згідно постанови нотаріуса від ІНФОРМАЦІЯ_3 року їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв'язку з пропуском строку для прийняття спадщини. Вважає, що вказаний строк нею було пропущено з поважних причин, тому просить суд ухвалити судове рішення, яким визначити додатковий строк тривалістю в один місяць для прийняття нею спадщини за заповітом, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2.

В ході судового розгляду справи, згідно заяви, поданої на адресу суду від 13 червня 2017 року, Заявник уточнила підстави пред'явлення позову, зокрема в частині, щодо того, що про заповіт їй стало відомо лише в кінці травня 2016 року, у зв'язку з чим вона не могла звернутися вчасно до нотаріуса із відповідною заявою, оскільки в силу своєї професії, вона була завантажена тривалими виснажливими репетиціями, які закінчувалися пізно увечері та постійним щільним графіком гастролей в складі СПД ОСОБА_3 Одночасно просила суд ухвалити судове рішення, яким визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом.

У судовому засіданні допитана як свідок за її клопотанням, Позивач підтвердила факти і обставини, викладені у позові та у заяві про уточнення підстав до позовних вимог, просила позовні вимоги задовольнити. Її представник у судовому засіданні позовні вимоги також підтримав та просив суд позов задовольнити.

Представник Відповідача у судове засідання не з'явився. Про місце, день та час судового розгляду справи повідомлений в установленому законом порядку. На адресу суду 23 лютого 2017 року подав пояснення на позов та просив суд проводити розгляд справи у його відсутність.

Суд вбачає можливим розгляд справи у відсутність сторони Відповідача, на підставі зібраних у справі доказів, оскільки сторона Позивача щодо розгляду справи у відсутність вказаної особи не заперечувала.

Заслухавши показання Позивача, як свідка, пояснення її представника, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, суд знаходить позов таким, що підлягає задоволенню, з таких підстав.

Відповідно до статті 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За змістом статті 1217 Цивільного кодексу України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно зі статтею 1233 Цивільного кодексу України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Судом встановлено, що 24 квітня 2015 року ОСОБА_2, було складено заповіт, за змістом якого все належне їй майно, де б воно не було та з чого б воно не складалось і взагалі все те, що їй буде належати на день смерті і на що вона за законом матиме право, вона заповіла на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1. Вказаний заповіт посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_4 за реєстровим номером № 197.

Відповідно до частин першої та другої статті 1220 Цивільного кодексу України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року, про що зроблено відповідний актовий запис № 663 від ІНФОРМАЦІЯ_2 року, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві.

Судом також встановлено, що після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на нерухоме майно, а саме: на квартиру № АДРЕСА_1.

Відповідно до частини першої статті 1269 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

За змістом частини першої статті 1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

З матеріалів справи вбачається, зокрема, із копії спадкової справи № 11/2016 до майна померлої ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 року, Позивач звернулася до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Первушиної Наталії Юріївни із заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за заповітом на квартиру АДРЕСА_2, після смерті померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_2.

Згідно постанови приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Первушиної Наталії Юріївни від ІНФОРМАЦІЯ_3 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом з підстав пропуску строку, встановленого для прийняття спадщини.

Згідно частин першої та третьої статті 1272 Цивільного кодексу України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

При зверненні до суду із вказаним позовом, пояснюючи причину пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, Позивач вказувала на її необізнаність про існування заповіту, який вона виявила лише у травні 2016 року та про її гастролі, оскільки згідно наданої довідки на її ім'я фізичною особою підприємцем ОСОБА_3 від 13 червня 2017 року, у період із травня по серпень 2016 року ОСОБА_1 знаходилася на виїзних гастролях за межами м. Києва

Згідно з правовою позицією Верховного Суду України у справі № 6-1486цс15, за змістом частини третьої 1272 Цивільного кодексу України, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Аналізуючи фактичні обставини справи, приймаючи до уваги докази, надані Позивачем в обґрунтування поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного законом, суд вважає за необхідне визнати їх поважними, оскільки, Позивач дізналася про заповіт лише у травні 2016 року та у період із травня 2016 року по серпень 2016 року вона перебувала за межами м. Києва, у зв'язку із гастролями, повернувшись до м. Києва вже після спливу шестимісячного строку після відкриття спадщини.

З огляду на викладене, оскільки вказані обставини були перешкодою для подання Позивачем заяви про прийняття спадщини, які визнані судом поважними, позов є обґрунтованим, у зв'язку з чим суд знаходить можливим визначити Позивачеві додатковий строк у два місяці, для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2.

На підставі статей 1220, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, керуючись статтями 10, 11, 13, 57, 60, 61, 88, 209, 212-215 Цивільного процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - з а д о в о л ь н и т и.

Визначити ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) додатковий строк в два місяці, для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

Рішення суду може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва шляхом подання через Шевченківський районний суд м. Києва апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення, а у разі, якщо рішення було проголошено без участі особи, яка його оскаржує, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків або після розгляду справи в апеляційному порядку Апеляційним судом м. Києва, якщо воно не буде скасоване.

СУДДЯ :