______________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/520/349/17
УХВАЛА

про відмову у відводі судді

23.06.2017 року

Київський районний суд м. Одеси у складі:

Головуючого судді - Куриленко О.М.,

за участю секретаря - Баранової Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, треті особи ОСОБА_3, Головне управління державної міграційної служби в Одеській області, Територіальна громада м. Одеси в особі Одеської міської ради, Квартирно-експлуатаційний відділ МО України про визнання таким, що втратив право користування житловим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

13.12.2016 року позивач звернулась до суду з позовом та просить суд ухвалити рішення, яким визнати відповідача ОСОБА_1 таким, що втратив право користування жилим приміщенням квартири АДРЕСА_1.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Куриленко О.М.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 21.12.2016 року провадження по справі було відкрито та призначено судове засідання.

В ході судового засідання, яке відбулось 23.06.2017 року, відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про відвід судді Куриленко О.М., посилаючись на те, що суддя без участі сторін та за власної ініціативи в процесі розгляду справи по суті, замовила, сформувала та отримала з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчудження об'єктів нерухомого майна щодо суб'єкта ОСОБА_2 - інформаційну довідку, яку було залучено до матеріалів справи. У зв'язку з чим в нього є сумніви в неупередженості та об'єктивності судді.

Представник позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечувала проти задоволення вказаної заяви, посилаючись на її безпідставність.

Треті особи ОСОБА_3, Головне управління державної міграційної служби в Одеській області, Територіальна громада м. Одеси в особі Одеської міської ради, Квартирно-експлуатаційний відділ МО України у судове засідання не з'явились, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, причини неявки суду не повідомили.

З'ясувавши думку позивача, його представника та представника відповідача, суд вважає, що заява про відвід судді є необґрунтованою, а у зв'язку з чим задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Так підстави для відводу судді передбачені ст.ст.20 ЦПК України, відповідно до якої суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо: під час попереднього вирішення цієї справи він брав участь у процесі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, секретар судового засідання; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших осіб, які беруть участь у справі; якщо є інші обставини, які викликають сумнів в об'єктивності та неупередженості судді; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи, встановлений частиною третьою статті 11-1 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім'ї або близькими родичами між собою.

Крім того, ст.21 ЦПК України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, у перегляді справи Верховним Судом України, а так само у новому розгляді її судом першої інстанції після скасування попереднього рішення або ухвали про закриття провадження в справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної і першої інстанцій, у перегляді справи Верховним Судом України, а також у новому розгляді справи після скасування ухвали чи нового рішення апеляційного суду. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в суді першої чи апеляційної інстанції, у перегляді справи Верховним Судом України, а також у новому її розгляді після скасування рішення або ухвали суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи Верховним Судом України, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, у перегляді справи Верховним Судом України, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення за ново виявленими обставинами у цій справі.

Підставою для відводу судді є формування довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчудження об'єктів нерухомого майна щодо суб'єкта.

Однак, право доступу суду до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно регламентовано відповідним Порядком затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 р. № 1127, який відповідно до п. 1 визначає умови, підстави для безпосереднього доступу посадових осіб державних органів, органів місцевого самоврядування чи інших визначених законом осіб, адвокатів та нотаріусів (далі - користувачі) до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (далі - Державний реєстр прав) у зв'язку із здійсненням ними повноважень, визначених законом, та процедуру отримання інформації з Державного реєстру прав, права та обов'язки суб'єктів, що є учасниками зазначеної процедури.

Згідно п. 2 Порядку доступ користувачів до Державного реєстру прав надається (припиняється) на підставі договору, укладеного з технічним адміністратором цього Реєстру, крім випадку, передбаченого абзацом сьомим цього пункту. Технічний адміністратор укладає договір: у разі, коли користувачем є посадова особа державного органу, органу місцевого самоврядування, - з органом, у якому працює такий користувач.

В пункті 3 вказаного, що доступ користувача до Державного реєстру прав здійснюється з використанням електронного цифрового підпису, сумісного з програмним забезпеченням цього Реєстру. Користувач самостійно здійснює дії, пов'язані з отриманням електронного цифрового підпису в Акредитованому центрі сертифікації ключів.

Відповідно пункту 9 вказаного Порядку надання інформації з Державного реєстру прав в електронній формі шляхом безпосереднього доступу до цього Реєстру забезпечується за допомогою програмних засобів його ведення шляхом здійснення користувачем пошуку відомостей про зареєстровані речові права на нерухоме майно та їх обтяження, завантаження та перегляду інформації з Державного реєстру прав в електронній формі для її подальшого використання, у тому числі друку.

Відповідно пункту 11 Порядку для отримання інформації з Державного реєстру прав користувач обов'язково зазначає підставу для її отримання (відповідні норми закону та реквізити справи (провадження), реквізити договору про надання правової допомоги тощо)

А згідно пункту 12 Інформація з Державного реєстру прав за бажанням користувача може бути отримана у паперовій формі шляхом її друку за допомогою програмних засобів ведення Державного реєстру прав на аркушах паперу форматом А4 (210 х 297 міліметрів) без використання спеціальних бланків, проставлення підпису та печатки.

Таким чином, з метою всебічного і повного з'ясуванню обставин справи, суду надано право на формування довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчудження об'єктів нерухомого майна як щодо суб'єкта так і щодо об'єкта нерухомого майна.

У відповідності до ст. 1 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно ст. 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи: роз'яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов'язки, попереджує про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що підстави для відводу судді Куриленко О.М., передбачені ст. ст. 20, 21 ЦПК України відсутні, оскільки відповідачем не зазначено обставин, які можуть бути підставою для відводу судді, передбачених чинним законодавством, відсутні доводи про неможливість розгляду справи суддею, будь-які данні, що свідчать в зацікавленості розгляду справи або сумніви в об'єктивності та неупередженості судді та не підтверджується посиланнями на відповідні достовірні факти.

Таким чином, посилання відповідача є необґрунтованими та безпідставними, і не можуть бути мотивом для відводу, а тому клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.20,23,24 ЦПК України,

УХВАЛИВ :

У задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про відвід судді по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, треті особи ОСОБА_3, Головне управління державної міграційної служби в Одеській області, Територіальна громада м. Одеси в особі Одеської міської ради, Квартирно-експлуатаційний відділ МО України про визнання таким, що втратив право користування житловим приміщенням - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, однак, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Куриленко О. М.