Справа № 202/804/17
Провадження № 2/202/972/2017
06 лютого 2017 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська
у складі: головуючого судді Мороз В.П.
при секретарі Овечко А.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпропетровську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Житлово-Будівельного кооперативу-99 «Восток» про встановлення факту прийняття спадщини, -
У лютому 2017 року позивач звернувся до суду з позовом до ЖБК-99 «Восток» про визнання права власності на квартиру, що знаходиться за адресою : АДРЕСА_1, загальною площею 30,9 метри квадратних, житловою площею 17,2 метри квадратних, в порядку спадкування за законом.
В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 посилається на те, що 21 листопада 1994 року його бабуся ОСОБА_2 отримала довідку ЖБК-99 «Восток» про сплату повної вартості за квартиру всіх сум та про реєстрацію квартири в цілому за ОСОБА_2. На підтвердження цього до суду було надано копію реєстраційного посвідчення Дніпропетровського бюро технічної інвентаризації (запис в реєстраційній книзі №ХХХІV за реєстровим №96 від 06 січня 1995 року).
3 грудня 1999 року ОСОБА_2 склала заповіт відповідно до якого все належне їй майно, в тому числі й право власності на зазначену вище квартиру, вона заповідає ОСОБА_3.
20 травня 2012 року померла ОСОБА_2 Свідоцтво про смерть серії І-КИ №463888.
16 грудня 2014 року помер батько ОСОБА_1 - ОСОБА_3.
Батько так і не встиг за життя переоформити право власності на квартиру на себе, через постійні хвороби та брак коштів.
Спадкоємцями першої черги на квартиру, що знаходиться за адресою : АДРЕСА_2, після смерті ОСОБА_3 є ОСОБА_1, як його син, що фактично проживає за зазначеною адресою.
Для отримання відповідного свідоцтва про право власності за законом, ОСОБА_1 звернувся до приватних нотаріусів Дніпропетровського міського нотаріального округу. Але при консультації йому було повідомлено, що оскільки батько не встиг переоформити право власності на квартиру на себе, а отже відсутній правовстановлюючий документ на квартиру оформлений на його імя, то й спадкувати ОСОБА_1 може лише шляхом звернення до суду з позовом про визнання права власності на квартиру у порядку спадкування за законом після смерті батька, який був спадкоємцем ОСОБА_2.
Позивач у судове засідання не з'явився, надав суду письмову заяву, якою підтримав позовні вимоги у повному обсязі, проти заочного рішення не заперечував, просив справу слухати за його відсутності.
Відповідач в судове засідання не з'явився, причин неявки суду не повідомив, про день слухання справи повідомлялась належним чином.
Дослідивши матеріали цивільної справи, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав.
21 листопада 1994 року його бабуся ОСОБА_2 отримала довідку ЖБК-99 «Восток» про сплату повної вартості за квартиру всіх сум та про реєстрацію квартири в цілому за ОСОБА_2. На підтвердження цього до суду було надано копію реєстраційного посвідчення Дніпропетровського бюро технічної інвентаризації (запис в реєстраційній книзі №ХХХІV за реєстровим №96 від 06 січня 1995 року).
3 грудня 1999 року ОСОБА_2 склала заповіт відповідно до якого все належне їй майно, в тому числі й право власності на зазначену вище квартиру, вона заповідає ОСОБА_3.
20 травня 2012 року померла ОСОБА_2 Свідоцтво про смерть серії І-КИ №463888.
16 грудня 2014 року помер батько ОСОБА_1 - ОСОБА_3.
Батько так і не встиг за життя переоформити право власності на квартиру на себе, через постійні хвороби та брак коштів.
Спадкоємцями першої черги на квартиру, що знаходиться за адресою : АДРЕСА_2, після смерті ОСОБА_3 є ОСОБА_1, як його син, що фактично проживає за зазначеною адресою.
Для отримання відповідного свідоцтва про право власності за законом, ОСОБА_1 звернувся до приватних нотаріусів Дніпропетровського міського нотаріального округу. Але при консультації йому було повідомлено, що оскільки батько не встиг переоформити право власності на квартиру на себе, а отже відсутній правовстановлюючий документ на квартиру оформлений на його імя, то й спадкувати ОСОБА_1 може лише шляхом звернення до суду з позовом про визнання права власності на квартиру у порядку спадкування за законом після смерті батька, який був спадкоємцем ОСОБА_2.
Згідно із ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
Ст. 11 ЦПК України встановлює, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
Відповідно до ч.1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до ст. 1217 ЦК України , спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до роз'яснень абзацу третього п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщин.
Розпорядженням міського голови №897-р від 26.11.2015 року «Про перейменування топонімів м. Дніпропетровська», вулицю Косіора було перейменовано на проспект ОСОБА_4.
Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, оскільки факти викладені в позовній заяві знайшли своє підтвердження в ході розгляду справи по суті.
Керуючись ст.ст. 10, 11, 58-60, 208, 212, 215, 224-226 ЦПК України, ст.ст. 1216-1218, 1220, 1222, 1258, 1261, 1268-1270 ЦК України, суд,
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Житлово-Будівельного кооперативу-99 «Восток» про встановлення факту прийняття спадщини - задовольнити в повному обсязі.
Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, право власності на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1, загальною площею 30,9 метри квадратних, житловою площею 17,2 метри квадратних, після смерті ОСОБА_3, який помер 16 грудня 2014 року, який в свою чергу отримав зазначене майно у спадок після смерті ОСОБА_2, яка померла 20 травня 2012 року.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Дніпропетровської області Дніпропетровської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 10 - денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя В.П. Мороз