Справа №461/5288/16-ц>
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 червня 2017 року м.Львів

Галицький районний суд м.Львова

в складі:

головуючого судді Юрківа О.Р.,

секретаря судового засідання Кузьми Д.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Львові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Телерадіокомпанія» Люкс», Телеканал новин «24», ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про захист честі, гідності, ділової репутації та спростування недостовірної інформації , -

В С Т А Н О В И В:

позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ПАТ «Телерадіокомпанія» Люкс» Телеканал новин «24», ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про захист честі, гідності, ділової репутації та спростування недостовірної інформації. В обґрунтування позову, покликається на те, що 23.07.2016 року в ефірі Телеканалу новин «24» у вечірньому випуску новин о 22.00 год. ведучою ОСОБА_4 було анонсовано новину «Проплачений мітинг». У подальшому ведучою ОСОБА_4 та журналістами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у випуску новин було викладено матеріал, у якому йшлося про акцію пікетування Генеральної прокуратури України жителями громад Бучі, Ірпеня, Коцюбинського та інших населених пунктів Київської області. Ведучою новин ОСОБА_4 було анонсовано репортаж про акцію пікетування: «Проплачений мітинг». У подальшому було анонсовано репортаж щодо акції пікетування Генеральної прокуратури України, де зазначено наступне: «Скандальних мерів Бучі та Ірпеня прийшли підтримати під Генпрокуратуру не просто так, а за гроші»; «То за скільки мітингарі надривали горлянки? Дізнаєтеся вже скоро...». «ОСОБА_1 та ОСОБА_5 підозрюють у зловживанні службовим становищем та розкрадання майже дев'ять сотень гектарів державних земель». «На їхній захист вийшло близько сотні людей. Їх організовано привели під стіни відомства. Не безкоштовно». - «То скільки коштує сумління і акція в центрі Києва? З'ясував наш допитливий ОСОБА_2». Безпосередній репортаж про акцію пікетування Генеральної прокуратури України жителями громад Бучі, Ірпеня, Коцюбинського та інших населених пунктів Київської області висвітлював журналіст ОСОБА_2, який зазначав наступне: «їх підозрюють у незаконному розкраданні майже дев'яти сотень гектарів державних земель. «Начеб-то нічого особливого. Людей обурюють дії правоохоронців, тому і вийшли підтримати улюблених градоначальників, але ... є одне але...». «За дві години до початку пікету людей організовано збирають біля столичної станції метро «Арсенальна». Тридцять хвилин і тут уже натовп. Близько сотні людей отримують настанови від імовірних організаторів мітингу і колона вирушає». «А ці хлопці, яких організатори заходу видають за жителів Ірпеня, чесно зізнаються: «Прийшли підзаробити». «Сколько заплатили за митинг? Сколько обещали?». «З рештою дізнаємось - касою для проплаченого мітингу розпоряджається ось цей чоловік. Побачивши нас, він нервово комусь телефонує. Свою причетність до проплаченої акції заперечує». «Тож псевдомешканці Ірпеня готові вийти на підтримку невідомої для них людини. То зрозуміло, бо їм заплатили за це шістдесят п'ять гривень за цілі дві години стояння під Генеральною прокуратурою». Після завершення репортажу ОСОБА_2 та ОСОБА_3, ведуча новин ОСОБА_4 зазначила: «Паралельно з проплаченим мітингом під Генпрокуратурою відбулася акція з вимогою покарати мерів, яких підозрюють у корупції». Даний відеоматеріал під назвою: «За мітинг на захист мера Ірпеня людям платили по 65 гривень» міститься також на офіційному веб сайті Телеканалу новин «24» за адресою: http://24tv.ua/za miting na zahist mera irpenya lyudyam platili po 65 griven n 708405. Окрім цього на офіційному веб сайті Телеканалу новин «24» міститься і повний випуск новин від 23. 07.2016 року о 22.00 год.: http://24tv.ua/vipusk novin 23 lipnya stanom na 2200 n708457. Позивач вважає, що викладена у випуску новин на Телеканалі новин «24» 23.07.2016 року о 22.00 год. інформація про те, що акція пікетування Генеральної прокуратури України жителями громад Бучі, Ірпеня, Коцюбинського та інших населених пунктів Київської області це «проплачений мітинг» є недостовірною, оскільки акція пікетування здійснювалась за ініціативи ГО «Адвокат «Правозахисна група» та ГО «Нові обличчя», що здійснюють свою діяльність у суворій відповідності до закону та положень статутів. Позивач вважає, що єдиною метою поширення даної інформації є поширення відомостей, які ганьблять його ділову репутацію. Зазначив, що недостовірна інформація, поширена відповідачами шляхом передання її по телебаченню невизначеній кількості осіб. Окрім цього доступ до даного матеріалу є на загальнодоступному інтернет порталі YоuТubе та на офіційному сайті Телеканалу новин «24». Крім того, поширена інформація безпосередньо його стосується. Також позивач зазначає, що поширена у випуску новин інформація про начебто проведення проплаченого мітингу не відповідає дійсності та порушує його особисті немайнові права.

Уточнивши позовні вимоги, просить суд: визнати недостовірною та такою, що порочить честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_1 інформацію, поширену 23.07.2017 року у вечірньому випуску новин о 22.00 год. на Телеканалі новин «24», про те. що: «ОСОБА_1 та ОСОБА_5 підозрюють у зловживанні службовим становищем та розкраданням майже дев'ять сотень гектарів державних земель.» (10 хв. 48 сек. вечірнього випуску новин (22 год); «їх підозрюють у незаконному розкрадання майже дев'яти сотень гектарів державних земель»; «Паралельно з проплаченим мітингом під Генпрокуратурою відбулася акція з вимогою покарати мерів, яких підозрюють у корупції» (13 хв. 40 сек. вечірнього випуску новин (22 год). Зобов'язати відповідачів: ПАТ «Телерадіокомпанія «Люкс» Телеканал новин «24», ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 спростувати недостовірну інформацію, поширену 23.07.2016 року у вечірньому випуску новин о 22.00 год. на Телеканалі новин «24», про те, що: «ОСОБА_1 та ОСОБА_5 підозрюють у зловживанні службовим становищем та розкраданням майже дев'ять сотень гектарів державних земель.» (10 хв. 48 сек. вечірнього випуску новин (22 год); «їх підозрюють у незаконному розкрадання майже дев'яти сотень гектарів державних земель»; «Паралельно з проплаченим мітингом під Генпрокуратурою відбулася акція з вимогою покарати мерів, яких підозрюють у корупції» (13 хв. 40 сек. вечірнього випуску новин (22 год) шляхом зачитування резолютивної частини рішення суду по даній справі протягом тижня, з моменту прийняття рішення до виконання, перед вечірнім випуском новин о 22.00 год на Телеканалі новин «24».

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав повністю, дав пояснення, аналогічні мотивам позову. Просить позов задовольнити повністю.

Представник відповідача ПАТ «Телерадіокомпанія» Люкс» Телеканал новин «24» в судовому засіданні проти задоволення позову заперечив, оскільки позивачем не надано суду доказів про те, що телепередача була розповсюджена в прямому ефірі. Відеозапис, наданий суду представником позивача, витягнутий з мережі Інтернет. Крім того, позивач у репортажі не згадується.

Відповідачі ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в судове засідання не зявились, хоча були належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, клопотання про відкладення розгляду справи, розгляду справи у їх відсутності суду не подали, про причини своєї неявки суд не повідомили.

Згідно ст.169 ЦПК України, суд вважає, що справу слід слухати у відсутності сторін, які в судове засідання не зявились, оскільки в матеріалах справи є достатньо належних доказів про права, обовязки та взаємовідносини сторін .

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши дослідивши інші матеріали справи, суд вважає, що у задоволенні позову слід відмовити за безпідставністю позовних вимог.

В судовому засіданні встановлено, що 23.07.2016 року о 22.00 год. на телеканалі новин «24» ведуча новин ОСОБА_4 на початку випуску новин, анонсуючи з-поміж інших репортажів, проголосила: «Руки геть від наших мерів. Як під Генпрокуратурою мітингували прибічники градоначальників Бучі та Ірпеня». На 10.00 хв. телерепортажу ведучою новин ОСОБА_4 було повідомлено: «Скандальних мерів Бучі та Ірпеня прийшли підтримати під Генпрокуратуру не просто так, а за гроші».

В подальшому показано уривок із репортажу, де журналіст запитує прямуючих на мітинг осіб, скільки заплатили за мітинг, на що йому відповідають що не багато, точної цифри немає, сказали що після мітингу скажуть.

На 10.18 хв. випуску ведучою новин ОСОБА_4 знову було анонсовано: «То за скільки мітингарі надривали горлянки, дізнаєтеся вже скоро».

На 10.43 хв. телепередачі ведучою ОСОБА_4 промовлено: «Під будівлею генпрокуратури сьогодні підтримували мерів Ірпеня та Бучі. ОСОБА_1 та ОСОБА_5 підозрюють у зловживанні службовим становищем та розкраданні майже девяти сотень гектарів державних земель. На їхній захист вийшло близько сотні людей, їх організовано привели під стіни відомства, не безкоштовно. То скільки коштує сумління і акція у центрі Києва, зясував наш допитливий ОСОБА_2».

На 11.08 хв. телепередачі розпочато репортаж ОСОБА_2: «Транспаранти, прапори і вигуки. Так сьогодні під Генпрокуратурою підтримували мерів Ірпеня і Бучі, яких підозрюють у незаконному розкраданні майже девяти сотень гектарів державних земель. Пікетувальнити кажуть: прийшли задарма, висловити свою громадянську позицію.»

Пряма мова пікетувальниці /перекладена з російської мови/: «Почали брудну політику проти нашого мера, почали якісь підкилимні ігри, почали його звинувачувати у неіснуючих гріхах».

Пряма мова пікетувальниці: «Ми підтримуємо місцеве самоврядування».

Пряма мова репортера ОСОБА_2: «Начебто нічого особливого, людей обурюють дії правоохоронців, тому і вийшли підтримати улюблених градоначальників, але є одне «але». За дві голини до початку пікету людей організовано збирають біля столичної станції метро «Арсенальна». Тридцять хвилин і тут уже натовп. Близько сотні людей отримують настанови від ймовірних організаторів мітингу і колона вирушає. Намагаємось дізнатись куди і чому прямують ці люди».

Запитання журналіста ОСОБА_2 до людей, які прямують на мітинг (переклад з російської мови):

-Куди йдете?

-Куди всі йдуть. (посміхаються).

-А куди йдуть всі?

-Ми йдем…

-Куди всі. Туди і ми.

-А куди йдуть всі?

-Кого будете підтримувати? За кого будете стояти?

- Сміються.

«А ці хлопці, яких організатори мітингу видають за жителів Ірпеня, чесно признаються, прийшли підзаробити».

-Скільки заплатили за мітинг? Скільки обіцяють?

-Не багато. Точної цифри немає.

-Хоч приблизно.

-Ну немає точної цифри. Правда. Сказано після скажуть.

Пряма мова репортера ОСОБА_2: «Зрештою дізнаємося, що касою для проплаченого мітингу розпоряджається ось оцей чоловік (на відео показано мужчину). Побачивши нас. Він нервово комусь телефонує. Свою причетність до проплаченої акції заперечує.»

(переклад з російської мови)

-Я?

-Так, мені прям на камеру показували людину в білій майці.

-Круто тоді.

Пряма мова репортера ОСОБА_2: «Тож псевдо мешканці Ірпеня готові вийти на підтримку невідомої їм людини. Та зрозуміло, бо їм заплатили за це шістдесят пять гривень за цілих дві години стояння під Генеральною прокуратурою».

В подальшому журналістом розповідається про схему організації мітингів на загал.

Згідно п.19 Постанови Пленуму Верховного Суду України №1 від 27.02.2009 року « Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з'ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням.

Відповідно до ч.2 ст. 47-1 Закону України "Про інформацію" оціночними судженнями, за винятком образи чи наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, зокрема критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема гіпербол, алегорій, сатири. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості.

Таким чином, відповідно до ст. 277 ЦК України, не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб'єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції про захист прав людини і основних свобод.

Якщо особа вважає, що оціночні судження або думки, поширені в засобі масової інформації, принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатися наданим їй частиною першою ст. 277 ЦК України та відповідним законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи (ст. 37 Закону України про пресу, ст.65 Закону України "Про телебачення і радіомовлення" у тому ж засобі масової інформації з метою обґрунтування безпідставності поширених суджень, надавши їм іншу оцінку.

Якщо суб'єктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на відповідача може бути покладено обов'язок відшкодувати моральну шкоду.

Конституція України визначає честь і гідність людини найвищою соціальною цінністю, а також право кожного на повагу до його гідності (ст.ст. 3,28).

Статті 297, 299 ЦК України передбачають, що кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканими. Фізична особа має право на недоторканість своєї ділової репутації. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі, про захист своєї ділової репутації

Згідно зі ст. 32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і право вимагати будь-якої інформації, а також право вимагати відшкодування матеріального і морального збитку, заподіяного використовуванням і розповсюдженням такої недостовірної інформації.

Крім того, Конституцією України гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань.

Кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір.

Здійснення цих прав може бути обмежене законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоровя населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя (ст.34 Конституції України).

Стаття 9 Конституції України передбачає, що чинні міжнародні договори, згода на обовязковість їх надана Верховною Радою України, є частиною законодавства України.

Статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основних свобод, ратифікованої Україною, передбачено право кожного на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів.

Втрутитись у процес реалізації цієї норми національна влада може лише у випадках, передбачених ч.2 ст.10 Конвенції, зокрема, якщо це передбачено законом, направлено на захист репутації або прав інших осіб і є необхідним в демократичному суспільстві.

Цивільно-правовий захист честі, гідності та ділової репутації від певних висловлювань допустимий лише при дотриманні свободи думки і слова, вільного вираження своїх поглядів та переконань, закріплених в ст. 34 Конституції України, а необхідність обмежувати вираження думок є менш гострою стосовно публічних осіб.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 30 Закону України «Про інформацію» ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлювання оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені, як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно стилістичних засобів ( вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Лінгенс проти Австралії» суд розрізняє факти та оціночні судження. Існування фактів можна довести, а правдивість критичного висловлювання не підлягає доведенню. Вимога доводити правдивість критичного висловлювання є неможливою для виконання і порушує свободу на власну точку зору, що є фундаментальною частиною права, захищеного статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Аналіз національного законодавства та ст. 10 Конвенції і практики її застосування свідчать про те, що межі свободи вираження думок залежать від їх змісту та від того, чим займається особа, стосовно якої ці думки висловлені.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги про визнання відомостей недостовірними до задоволення не підлягають оскільки відомості щодо проплачення мітингу під Генеральною прокуратурою України були висловлені виходячи з припущення, та отримання інформації від осіб, які приймали участь у мітингу, не призвели до жодних негативних наслідків як для позивача, також не були висловлені із метою настання таких наслідків. Дані, суб'єктивні думки, переконання, не висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, у формі образи чи наклепу, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, не мають конкретного характеру, не містять фактичних даних.

Позивачем, всупереч вимогам ст.60 ЦПК України, не надано суду належних доказів щодо завдання шкоди його немайновим правам, та не заначено які саме немайнові права порушені.

Суд не приймає до уваги покликань позивача на те, що зазначена у відеоролику недостовірна інформація, поширена відповідачем шляхом транслювання її по телебаченню невизначеній кількості осіб, оскільки позивачем суду не надано належних доказів щодо такого розповсюдження. Крім того, суд не вбачає порушення прав позивача у тому, що матеріал є на загально доступному порталі YouTube , оскільки як встановлено в судовому засіданні зазначена у відео інформація не містить відомостей, які порушують немайнові права позивача.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що у задоволенні позову слід відмовити, оскільки позивачами не надано, а судом не здобуто переконливих доказів наявності факту розголошення недостовірної інформації та спричинення шкоди позивачу, а спірні висловлювання не можуть бути витлумачені, як такі, що містять фактичні дані.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 169, 208, 209, 212-216, 218 ЦПК України, ст.ст. 270,275, 277, 280, 297, 299 ЦК України, ст. 471 Закону України «Про інформацію», ст. 37 Закону України «Про друковані засоби масової інформації (пресу) в Україні», ст. 65 Закону України «Про телебачення і радіомовлення», ст. 32 Конституції України, суд ,-

В И Р І Ш И В :

у задоволенні позову ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Телерадіокомпанія» Люкс», Телеканал новин «24», ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про захист честі, гідності, ділової репутації та спростування недостовірної інформації, відмовити за безпідставністю позовних вимог.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Апеляційного суду Львівської області протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя О.Р.Юрків