печерський районний суд міста києва
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 травня 2017 року Печерський районний суд м. Києва в складі : головуючого - судді Цокол Л.І. за участі секретаря Мудрак О.Р. розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування моральної та матеріальної шкоди, стягнення упущеної вигоди,

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до місцевого суду із позовними вимогами до відповідача ОСОБА_2 і просить стягнути на його користь суму, сплачену ним за рішенням суду від 24.03.2015 у розмірі 51 496, 55грн. (на відшкодування ОСОБА_3 матеріальної шкоди -46 855,00грн., моральної шкоди у розмірі 1000грн., витрати на правову допомогу у розмірі 2900,00грн. та судові витрати у розмірі 741,55грн.), стягнути з відповідача на користь позивача матеріальну шкоду за пошкодження майна у його квартирі у розмірі 20 665,88грн., стягнути з відповідача та користь позивача компенсацію у розмірі 500грн. відповідно до пункту 6.6 Договору оренди, стягнути з відповідача моральну шкоду у розмірі 5 000грн., упущену вигоду у розмірі 28 500грн., витрати на правову допомогу у розмірі 4 857,54грн.

Позовні вимоги підтримані позивачем ОСОБА_1 під час їх розгляду та обґрунтовані наступним.

24 червня 2014 року між ним і ОСОБА_2 було укладено договір оренди нерухомого майна - житлового приміщення, однокімнатної квартири , зозташованої за адресою: АДРЕСА_1 (додаток 1).

Відповідно до п.1 Договору, орендареві квартиру було передано у строкове платне користування , про що було складено акт прийому-передачі від 24.06.2014 року. Відповідно до п. 5.1 договору, строк його дії встановлено з 24.06.2014 по 24.07.2014. відповідно до п. 5.2. договору, він може бути пролонгований шляхом укладання додаткової угоди про подовження строку дії договору. 22 липня 2014 року між ним і ОСОБА_2 було укладено додаткову угоду, якою строк дії договору продовжено дз 24.08.2014 року.

В ніч з 16 на 17 серпня 2014 року внаслідок аварії відбулося залиття даної квартири АДРЕСА_1, що знаходиться поверхом нижче. При цьому орендар ОСОБА_2 в цю ніч в квартирі не знаходилася.

19 серпня 2014 року комісією КП «Житло-Сервіс» в присутності позивача та в присутності представника орендаря ОСОБА_4 складено акт обстеження, в якому визначено причину аварії - розгерметизація різьбового з'єднання кульового крану на підводці на мийці на кухні. Цього ж дня складено акт обстеження квартири N64. 29 серпня 2014 року було здійснено повторне обстеження квартири НОМЕР_1 комісією КП«Житло-Сервіс» з метою фіксації пошкоджень у квартирі, що не були внесені в акт від 19 серпня 2014 року, про що було складено акт. 21 листопада 2014 року власником квартири НОМЕР_2 ОСОБА_3 проти позивача було подано позов про відшкодування збитків, завданих залиттям квартири. Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 24.03.2015 року позов ОСОБА_3 задоволено, а з позивача стягнуто на користь позивача ОСОБА_3 матеріальну шкоду у розмірі 46855 грн., моральну шкоду у розмірі 1000 грн., витрати на правову допомогу у розмірі 2900 грн. та судові витрати у розмірі 741, 55 грн. Рішення суду було позивачем виконано, і на рахунок Печерського РУЮ сплачено необхідну суму. Відповідно до акту комісії КП «Житло-Сервіс» причиною залиття є розгерметизація різьбового з'єднання кульового крану на підводці на мийці на кухні. Позивач стверджує, що дана аварія сталася внаслідок несправності побутової техніки.

Відповідно до пункту 3.5 Договору оренди нерухомого майна , орендар зобов'язаний за власний рахунок проводити поточний ремонт у квартирі і ремонт будь-якої побутової техніки та меблів у випадку їх поломки в період експлуатації (оренди) незалежно від причини поломки. Відповідно до ч.І ст. 819 ЦК, поточний ремонт житла, переданого у найм, повинен здійснювати наймач.

Відповідно до Листа Державного комітету України з будівництва та архітектури від 30.04.2003 р. N 7/7-401 Щодо віднесення ремонтно-будівельних робіт до капітального та поточного ремонтів, поточний ремонт - це комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей та попередження передчасного зносу конструкцій і інженерного обладнання. Поточний ремонт повинен провадитись з періодичністю, що забезпечує ефективну експлуатацію будівлі або об'єкта з моменту завершення його будівництва (капітального ремонту) до моменту постановки на черговий капітальний ремонт (реконструкцію). ОСОБА_2 зобов'язана була відремонтувати кульовий кран, що потребував ремонту, відповідно до пункту 3.5. договору оренди, а не чекати доки станеться його розгерметизація. Кульовий кран на підводці на мийці на кухні був встановлений кваліфікованим сантехніком КП «Житло-Сервіс», відповідає всім вимогам безпеки, що підтверджується сертифікатом відповідності . На момент передачі квартири за актом прийому-передачі пошкоджень не мав.

Орендар не лише не проводила будь -яких робіт з поточного ремонту, а навпаки

недбало ставилась до сантехнічного та іншого обладнання в квартирі, пошкоджувала майно, передане їй у користування. Відповідно до умов договору оренди утримувати майно в період оренди та нести за нього відповідальність є обов'язком орендаря. Пункт 3.2. договору оренди визначає, що орендар повинен утримувати майно в охайному стані, відповідно санітарно-протипожежним нормам, не припускаючи пошкодження, дотримуватись Правил використання приміщень житлових будинків.

Відповідно до п. 7.3 Договору оренди (додаток 1) , орендар самостійно вирішує питання щодо ліквідації аварій та подій, що сталися з його вини, а також їх наслідків, за власний рахунок. Орендар також зобов'язаний сприяти ліквідації аварії та її наслідків у чайкоротший строк. Внаслідок залишення орендарем квартири без нагляду, такі дії нею не було виконано.

Відповідно до п. 3.8 Договору оренди (додаток 1), орендар зобов'язується забезпечити нагляд за квартирою на період свого непроживання в ній. ОСОБА_2 порушила дану норму договору, залишивши квартиру без догляду, не перекривши вентилі води, чим проігнорувала неодноразові застереження позивача щодо необхідності здійснення таких дій та не змогла попередити залиття квартири. Факт відсутності ОСОБА_2 в даній квартирі в ніч з 16 на 17 серпня 2014 року підтверджується письмовими свідченнями консьєржів дому ОСОБА_5 та ОСОБА_6

Отже, орендарем ОСОБА_2 не було дотримано вимог, встановлених договором та актами чинного законодавства щодо виконання нею своїх зобов'язань, внаслідок чого сталася аварійна ситуація, спричинена розгерметизацією різьбового з'єднання кульового крану та затоплення квартир.

Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 614 ЦК України, особа, яка порушила зобов'язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов'язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов'язання.

Відповідно до п.3.1 Договору оренди , орендар зобов'язується в момент прийому квартири перевірити стан квартири, наявність і справність майна і зробити відповідні відмітки в акті прийому-передачі. Дані відмітки зафіксовані в акті прийому-передачі від 24.06.2014 року. В день повернення позивачу квартири в акті передачі житлового приміщення від 22.08.2014 року зафіксовано наступні пошкодження: зламана ламель ліжка, пошкодження плиток на підлозі, дверей, стін; також був відсутній водонагрівач. Актами КП «Житло-Сервіс» від 19.08.2014 та 29.08.2014 року було також зафіксовано пошкодження у вигляді зіпсованого ламінату, який довелося демонтувати для ліквідації наслідків аварії, пошкодження слою фарби на стінах на кухні, в коридорі та кімнаті, пошкодження дверей до кімнати, санвузлів та гардеробу. Пізніше виявлено пошкодження блоку живлення телевізора, що підтверджується квитанцією з сервісного центру «Топаз-Сервіс» .

Факти пошкодження майна підтверджуються також письмовими показаннями ОСОБА_7 та фотографіями, які були досліджені судом по справі №757/26883/14-ц, копію якої позивач надав до позову. Так, згідно цього рішення : .. судом встановлено порушення позивачем (ОСОБА_2.) умов оренди житлового приміщення, внаслідок чого відбулося його пошкодження."

Відповідно до ч.3 ст. 61 ЦПК, обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються -ри розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої зстановлено ці обставини.

Відповідно до п. 3.7 Договору оренди (додаток 1), орендар зобов'язується звільнити і здати квартиру та майно в цілості та в тому вигляді, в якому їх було прийнято, протягом одного дня з моменту розторгнення договору оренди. Орендар несе матеріальну відповідальність за майно та квартиру, що передано йому згідно опису в акті прийому-передачі.

Відповідно до п. 4.5 Договору оренди (додаток 1), у випадку пошкодження майна, нанесення збитків квартирі, що орендується, або сусіднім квартирам, орендодавець має право компенсувати це з суми застави. Якщо збиток або заборгованість перевищує суму застави, орендар зобов'язаний доплатити відповідну суму. Але орендар ОСОБА_2 відмовилась будь-що доплачувати до суми застави, яку відповідно до вищевказаного рішення Печерського суду позивач залишив в себе. Дана сума застави складає 9000 грн. і не покриває всі збитки, що нанесені орендарем його квартирі. Дана сума застави вистачає лише на компенсацію за порушення орендарем пункту 7.2. Договору оренди (куріння в квартирі) , яку позивач має право отримати відповідно до пункту 6.6. Договору оренди. Куріння орендарем в квартирі було вже доведено в суді по справі N 757/26883 /14-ц. Крім цього на дату розгляду даної справи позовні вимоги ОСОБА_3 щодо збитків в його квартирі були відсутні. По факту виконаних робіт загальна вартість, на яку оцінюються завдані збитки в квартирі позивача (НОМЕР_1), складає 20665,88 грн. Дана сума підтверджується квитанціями, чеками та розписками , та складеним на власний розсуд розрахунком позивача завданих збитків . На момент передачі квартири 22.08.2014 року прибирання зроблено не було. Відповідно пункту 6.6. Договору оренди в такому разі орендар зобов'язаний сплатити 500 грн. на прибирання.

Відповідно до ст. 1166 ЦК, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, лами чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному гссязі особою, яка її завдала

Відповідно пункту 6.2. Договору оренди : "Збитки, нанесені орендарем орендодавцю або третім особам, компенсуються орендарем самостійно та в повному обсязі".

Частина 1 статті 780 ЦК визначає : "Шкода, завдана третім особам у зв'язку з користуванням річчю, переданою у найм, відшкодовується наймачем на загальних підставах."

Відповідно до ч1 ст. 1191 ЦК вказано : "Особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування , якщо інший розмір не встановлений законом." Також у судовому рішенні Печерського районного суду від 24.03.2015 року вказано на право позивача на регресний позов .

У пункті 36 Правил використання приміщень житлових будинків, які орендар зобов'язаний виконувати відповідно п. 3.2. Договору оренди, вказано : "Орендарі квартир зобов'язані відшкодувати орендодавцю збитки, пов'язані з пошкодженням квартири."

Внаслідок залиття квартири, пошкодження майна та необхідністю захисту свого права в суді позивачу було спричинено моральну шкоду, яку він оцінює в розмірі 5000 грн.

Діями (бездіяльністю) відповідача, які потягли наслідком завдання матеріальної шкоди, позивачу завдана і моральна шкода, яка полягає у переживаннях з приводу пошкодження його власності, необхідністю витрачання часу на відновлення пошкодженого майна, пошук юридичної допомоги. Його нормальний графік життя був порушений, через що він пережив значний стрес.

Внаслідок залиття квартири та пошкодження майна позивач втратив змогу здавати дану квартиру в оренду та отримувати прибуток в розмірі орендної платні. Позивач зареєстрований як ФОП та сплачує податки. Оскільки, щоб привести квартиру у вигляд, щоб її можна було пропонувати в оренду, зайняло три місяці, виходячи з місячної орендної плати - 9500 грн., позивач оцінює упущену вигоду в розмірі 28500 грн. (9500 грн. х 3 місяці). Також позивач просить відшкодувати витрати на правову допомогу, яка була надана йому у зв'язку із складанням даного позову.

Представник відповідача ОСОБА_8 вимоги не визнав, просив відмовити у їх задоволенні, вказуючи наступне. Як обгрунтування позову позивач посилається на те, що між позивачем як орендодавцем та відповідачем як орендарем був укладений договір оренди нерухомого майна від 24.06.2004 року. На час дії договору з 16 на 17 серпня 2014 року відбулось залиття орендованої квартири та квартири поверхом нижче. Актом обстеження від 19.08.2014 року (надалі -Акт) встановлено, що причина аварії розгерметизація різьбового з'єднання кульового крану на підводці на мийці на кухні. Згідно вказаного акту аварія відбулась після першої забірної арматури відгалуження від стояку. Позивач стверджує, що дана аварія сталась в результаті несправності побутової техніки. Між тим, в акті зазначено, що ремонту погребує сантехнічне обладнання. Таким чином, вказане не відповідає дійсності, оскільки кульові крани є не побутовою технікою. Побутовою є техніка, що використовується в побуті та призначається для полегшення домашніх робіт, для створення комфорту в повсякденному житті людини.

Щоб визначити, яке обладнання відноситься до побутової техніки, потрібно звернутися до Переліку видів виробів, віднесених до складної побутової техніки, затвердженим наказом Міністерства машинобудування, військово-промислового комплексу і конверсії України від 30.09.96 р. № 306 (який втратив чинність 17.04.2015 року, однак був чинний на момент укладення договору та залиття квартири). Відповідно до сказаного переліку кульовий кран до побутової техніки не відноситься. Позивач посилається також на п. 3.5 договору, відповідно до якого відповідач має проводити за свій рахунок поточний ремонт та ремонт будь-якої побутової техніки та меблів у випадку їх поломки за час експлуатації незалежно від причини поломки.

При цьому п. 7.3. договору встановлено, що відповідач самостійно вирішує питання по усуненню аварій та подій які виникла з його вини. Відповідач зазначає, що позивач не надав підтвердження вини відповідача в даній аварії.

При цьому позивач зазначає, що відповідач в даній квартирі не знаходилась, хоча зобов'язана була це робити. Однак, відповідач орендувала вказану квартиру і жодними приписами чинного законодавства не обмежено право пересування та перебування на свій розсуд орендодавця в орендований квартирі. Окрім того, позивач , в обґрунтування позовних вимог, посилається на лист листа Державного комітету України з будівництва та архітектури від 30.04.2003 р. № 7/7- 401 «Щодо віднесення ремонтно-будівельних робіт до капітального та поточного ремонтів». Даний лист та визначення поточного ремонту відноситься до будівель а не квартир, та, відповідно до його визначення, - це комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей та попередження передчасного зносу конструкцій і інженерного обладнання.

Позивачем не надано доказів того, що кульовий кран є конструкцією або інженерним обладнанням в розумінні вищеназваного листа. Більш того, позивач не звернув увагу, що вказаний лист та визначення поточного ремонту, зазначені в ньому відносяться до будівель, а не до поточного ремонту в квартирі. При цьому, як правило, причиною поточного ремонту є усунення зовнішніх дефектів, однак позивачем доказів наявності таких зовнішніх дефектів не наведено.

Щодо посилання позивача на рішення Печерського районного суду міста Києва № 757/26883/14-ц від 09.12.2014 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 третя особа Комунальне підприємство з експлуатації та ремонту житлового фонду «Житло-сервіс» - відділення № 4 про стягнення коштів та застосування приписів ст. 61 ЦГІК України в частині визнання судом того встановлення вентиля на кухні для під'єднання додаткового обладнання та його заміна є поточним ремонтом.

Відповідач зазначає, що преюдиціальність - обов'язковість фактів, установлених судовим рішенням, що набрало законної сили в одній справі для суду при розгляді інших справ.

Відповідно до приписів ст. 61 ЦПК України не доказуються при розгляді інших справ саме обставини. У справі, яка розглядається, позивач посилається не на встановлені судом обставини, а на зроблені судом висновки.

Таким чином, зазначене позивачем рішення суду в частині висновків суду у справі щодо того, що заміна вентиля є поточним ремонтом у справі № 757/26883/14-ц не можуть бути визнані як такі обставини, що вже були встановлені судом.

Також представник зазначав , що позивач, при розгляді справи № 757/34770/14- ц за позовом до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди в суді апеляційної інстанції саме ОСОБА_1і. зазначалось, що пошкодження крану на кухні відповідача сталося в результаті гідроудару. Однак не було надано доказів та не здійснено намагань до їх надання. Більш того, у справі, яка розглядається, позивач вказані обставини замовчує.

Як зазначає сам позивач, вказаний кран йому встановлював робітник ЖЕКу за ініціативи самого позивача, що він не заперечує. Однак він не звертався щодо заміни такого крана, відповідно вказаний кран візуально не викликав підозр у його справності. Крім цього, відповідач орендував квартиру у позивача дуже нетривалий термін і вказане залиття відбулось менш ніж за 2 місяці від заселення відповідача. Позивач в даному позові не зазначає, коли даний кран встановлювався та не надає документи щодо його експлуатації та гарантійних строків, що не дає відповідачеві можливість апелювати до гарантійних строків експлуатації вказаного крану та можливої наявності в ньому прихованих дефектів. Доданими до позовної заяви документами не підтверджено, що вказаний кран протікав, або якимось чином була можливість визначити, що він є несправним. Більш того, формулювання причини залиття в Акті в частині «розгерметизації», не дає можливості встановити причину несправності крану.

П. 2 ст. 780 ЦК України встановлено, що шкода, завдана у зв'язку з користуванням річчю, відшкодовується наймодавцем, якщо буде встановлено, що це сталося внаслідок особливих властивостей або недоліків речі, про наявність яких наймач не був попереджений наймодавцем і про які він не знав і не міг знати. В договорі оренди жодним чином не зазначено, що відповідач зобов'язана перекривати воду в квартирі у випадку її відсутності. Вказаний кран не включається і виключається щоденно, а є відкритим для можливості подачі води, таким чином погіршення стану вказаного крану могло статись внаслідок нормального його зношення або упущень наймодавця.

Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її внатурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, а саме: а) наявність шкоди; б) протиправну поведінку заподіювана шкоди; в) причинний зв'язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювана; г) вину.Таким чином представник відповідача вважає, що позивачем не обґрунтовано позовні вимоги та не доведено наявності всіх підстав, за яких має настати відповідальність відповідача за завдану шкоду.

Суд вислухавши позивача та представника відповідача, вивчивши надані сторонами письмові докази на підтвердження своїх вимог та заперечень, прийшов до наступного переконання.

Згідно з ч. 3 ст. 10 ЦПК України - кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст. ст. 57-60 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 57 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів.

Згідно з ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Судом встановлено, що під час дії договору оренди між сторонами сталось залиття. Причиною залиття визначено «розгерметизацію різьбового з'єднання кульового крану на підводці до мийки на кухні».

Рішенням суду від 24 березня 2015 року з ОСОБА_1 стягнуто грошові кошти в рахунок відшкодування завданих залиттям шкоди. При цьому вказаним рішенням встановлено, що шкода завдана з вини відповідача, тобто ОСОБА_1

Під час даного розгляду позивачем не було надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що «розгерметизацію різьбового з'єднання кульового крану на підводці до мийки на кухні» виникла з вини ОСОБА_2, її недбалості або протиправних дій. При цьому посилання на те, що відповідач повинна була здійснювати поточний ремонт вказаної техніки, зокрема відремонтувати кульовий кран, є безпідставним. В цьому випадку слід врахувати умови договору згідно яких поточний ремонт і ремонт побутової техніки відповідач повинна була здійснювати у разі її поломки, в той час як «розгерметизація різьбового з'єднання кульового крану на підводці до мийки на кухні» не відноситься до такої.

Отже на відповідача не може бути покладена відповідальність за шкоду нанесену залиттям квартири з причин, що від неї не залежали.

Рішенням суду від 09 грудня 2014 року було відмовлено у задоволенні вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення 9 000грн. внесеного завдатку. Суд виходив з того, що ОСОБА_1 вправі був залишити вказаний завдаток, оскільки ОСОБА_2 порушила умови договору жилого приміщення, внаслідок чого відбулось його пошкодження (плитка на полу, двері ), при здачі жилого приміщення було встановлено пошкодження меблів в квартирі, встановлено факт куріння та інше.

Отже позивач реалізував своє право на утримання суми завдатку , що свідчить про безпідставність його вимог про відшкодування матеріальної шкоди за пошкодження майна та компенсації відповідно до 6.6. договору. Крім цього, матеріальна шкода визначена позивачем на власний розсуд без надання належних та допустимих доказів на підтвердження визначеного розміру.

Вимоги позивача про відшкодування моральної шкоди та упущеної вигоди не підлягають задоволенню виходячи з того, що між сторонами діяли договірні відносини, пов'язані з орендою житлового приміщення. Шкода яка була спричинена внаслідок залиття квартири виникла не з вини відповідача ОСОБА_2 За викладених обставин застосування положень ст. ст. 22, 1166 ЦК України у даних правовідносинах слід визнати безпідставним.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 15,16 ЦК України, ст.ст.8,10,60,88,208,212,213,214, 215 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування моральної та матеріальної шкоди, стягнення упущеної вигоди, залишити без задоволення. Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через районний суд протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя Цокол Л.І.