Справа № 359/9091/16-ц
Провадження № 2/359/642/2017
Бориспільський міськрайонний суд Київської області
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 травня 2017 року м. Бориспіль
Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі :
головуючого судді Вознюка С.М.,
при секретарях Айрапетян Л.А., Пугач Д.О., Поліщук А.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до приватного підприємства «Рінар-Бориспіль» про визнання дій незаконними,-
У судове засідання позивач та її представник ОСОБА_2 не зявилися. Від представника позивача надійшла заява, в якій просив розглядати справу за його відсутності, позов просить задовольнити .
Представник відповідача ПП « Рінар-Бориспіль» у судове засідання повторно не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, заяв та заперечень щодо позову до суду від відповідача не надійшло.
Відповідно до вимог ст. ст. 169, 224 Цивільного процесуального кодексу України суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи, проти такого вирішення справи представник позивача не заперечував.
Суд, дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах цивільної справи, дійшов до висновку, що предявлений позов підлягає задоволенню з таких підстав.
Згідно ч.9 ст.118 ЗК України, проект відведення земельної ділянки погоджується з органом по земельних ресурсах природоохоронним і санітарно-епідеміологічним органами, органом архітектури та подається на розгляд відповідної місцевої державної адміністрації або органу місцевого самоврядування.
Відповідно до ст.79-1 ЗК України формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об'єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру. Формування земельних ділянок здійснюється: шляхом визначення меж земельних ділянок державної чи комунальної власності за проектами землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, проектами землеустрою щодо впорядкування території для містобудівних потреб, проектами землеустрою щодо приватизації земель державних і комунальних сільськогосподарських підприємств, установ та організацій.
У відповідності до ч.1 та ч.2 ст.198 ЗК України кадастрові зйомки - це комплекс робіт, виконуваних для визначення та відновлення меж земельних ділянок. Кадастрова зйомка включає: а) геодезичне встановлення меж земельної ділянки; б) погодження меж земельної ділянки з суміжними власниками та землекористувачами; в) відновлення меж земельної ділянки на місцевості; г) встановлення меж частин земельної ділянки, які містять обтяження та обмеження щодо використання землі; ґ) виготовлення кадастрового плану.
У відповідності до вимог ст.50 Закону України «Про землеустрій» проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки розробляється у разі формування нової земельної ділянки (крім поділу та обєднання) або зміни цільового призначення земельної ділянки. Проекти землеустрою щодо відведення земельних ділянок включають, в тому числі, акт приймання-передачі межових знаків на зберігання (у разі формування земельної ділянки); матеріали перенесення меж, земельної ділянки в натуру (на місцевість) ( у разі формування земельної ділянки).
Порядок встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) визначений інструкцією про встановлення (відновлення) меж земельних ділянок в натурі (на місцевості) та їх закріплення межовими знаками, затвердженої Наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 18.05.2010 р. № 376.
При цьому, п.3.12 зазначеної Інструкції передбачено, що закріплення межових знаків меж земельної ділянки в натурі на місцевості здійснюється виконавцем у присутності власника (користувача) земельної ділянки, власників (користувачів) суміжних земельних ділянок або уповноваженою ним (ними) особою. Повідомлення власників (користувачів) суміжних земельних ділянок про дату і час проведення робіт із закріплення межовими знаками меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) здійснюється виконавцем завчасно, не пізніше ніж за п'ять робочих днів до початку робіт із закріплення межовими знаками меж земельної ділянки в натурі (на місцевості). Повідомлення надсилається рекомендованим листом, кур'єрською поштою, телеграмою чи за допомогою інших засобів зв'язку, які забезпечують фіксацію повідомлення. Власники (користувачі) суміжних земельних ділянок, місце проживання або місцезнаходження яких невідоме, повідомляються про час проведення робіт із закріплення межовими знаками поворотних точок меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) через оголошення у пресі за місцезнаходженням земельної ділянки. Закріплення межовими знаками меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) може здійснюватися за відсутності власників (користувачів) суміжних земельних ділянок у випадку їх нез'явлення якщо вони були належним чином повідомлені про час проведення вищезазначених робіт, про що зазначається у акті прийомки-передачі межових знаків на зберігання.
Як встановлено з матеріалів справи, всупереч, вимогам Інструкції про встановлення (відновлення) меж земельних ділянок в натурі (на місцевості) та їх закріплення межовими знаками, вказаний порядок встановлення меж земельної ділянки під час її виділення ОСОБА_3 дотриманий не був.
За правилами ч.1 та ч.4 ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Будь-яких доказів на підтвердження тієї обставини, що позивача було належним чином повідомлено про дату і час проведення робіт із закріплення межових знаків меж земельної ділянки ОСОБА_3, відповідачем суду надано не було та не зазначено джерел їх здобуття.
Таким чином, суд дійшов висновку, що закріплення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості), яка відводилась у власність ОСОБА_3, здійснено з порушенням вимог ст.198 ЗК України та Інструкції про встановлення (відновлення) меж земельних ділянок в натурі (на місцевості) та їх закріплення межовим знаками.
Наведене, на думку суду, свідчить про те, що поданий ПП « Рінар-Бориспіль» до Гнідинської сільської ради проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність ОСОБА_3 для ведення особистого селянського господарства не відповідає вимогам чинного законодавства .
У відповідності до ч.2 та ч.3 ст.152 ЗК України власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов'язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом: а) визнання прав; б) відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; в) визнання угоди недійсною; г) визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування; ґ) відшкодування заподіяних збитків; д) застосування інших, передбачених законом, способів.
Крім того, на підставі ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалене рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею та документально підтверджені судові витрати. Згідно наданої квитанції, позивач поніс судові витрати в сумі 551 гривня 20 копійок (а.с.25), які підлягають стягненню з відповідача.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 10, 11, 60, 61, 88,169 209, 212, 214, 215, 224-226 Цивільного процесуального кодексу України, суд
Позов ОСОБА_1 задовольнити.
Стягнути з ПП «Рінар-Бориспіль» (ідентифікаційний код юридичної особи 37791410) на користь ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1) витрати по сплаті судового збору в розмірі 551 (пятсот пятдесят одна) грн. 20 коп.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, який його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 10 днів з дня отримання його копії.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до апеляційного суду Київської області через Бориспільський міськрайонний суд Київської області шляхом подання в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем до апеляційного суду Київської області в загальному порядку.
Суддя Бориспільського міськрайонного суду
Київської області ОСОБА_4