Справа № 758/609/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 травня 2017 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Богінкевич С. М. ,

при секретарі - Потапьонок К. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: ОСОБА_3, Чотирнадцята київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, суд -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом, мотивуючи тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його мати - ОСОБА_4.

Вказує, що після смерті матері ОСОБА_4 відкрилась спадщина на наступне спадкове майно: 1/2 частину квартири АДРЕСА_1, 1/2 частину житлового будинку АДРЕСА_2, автомобіль марки ЗАЗ, 2003 року випуску, білого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1, іменні акції Акціонерної судноплавної компанії «Укррічфлот».

Крім того, після смерті ОСОБА_4 спадкоємцями за законом першої черги є позивач та її мати, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Вказує, що 20.10.2016 року позивач звернувся до Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом йому було відмовлено, оскільки він пропустив шестимісячний строк.

Позивач вважає, що пропустила строк з поважних причин, просить визначити додатковий строк, необхідний на подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач в судове засідання 22.05.2017 року не з'явився, про час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином, однак подав до суду заяву в якій позов підтримав та просив його задоволити повністю з підстав, викладених в ньому та проводити судовий розгляду у його відсутності, тому суд вважає за можливе слухати справу у його відсутність на підставі всіх наявних доказів долучених до матеріалів даної цивільної справи.

Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з'явився, як вбачається з матеріалів справи, про час і місце розгляду був повідомлений належним чином, однак подав до суду пояснення, в яких позов просив розглядати без його участі на підставі всіх наявних доказів долучених до матеріалів даної цивільної справи та чинного законодавства України. Крім того, вказав, що позивачем було надано документи, які підтверджують його родинні відносини з спадкодавцем, які містяться у матеріалах справи та зазначив, що у вчиненні нотаріальних дій останній було відмовлено, у зв'язку із пропущенням ним передбаченого законодавством строку, встановленого для прийняття спадщини.

Представник третьої особи Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори в судове засідання не з'явився, як вбачається з матеріалів справи, про час і місце розгляду була повідомлена належним чином, однак подала заяву про розгляд справи за відсутністю представника, тому суд вважає за можливе слухати справу у його відсутність на підставі всіх наявних доказів долучених до матеріалів даної цивільної справи.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних і юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ст.10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з ст.57 ЦПК доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За правилами ч.1 ст.60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Як вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача - ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про смерть від ІНФОРМАЦІЯ_2 серія НОМЕР_3, актовий запис №18777, виданим відділом реєстрації смерті у м. Києві (а.с.9).

Як було встановлено в ході судового розгляду, факт перебування позивача у родинних відносинах з померлою ОСОБА_4 підтверджується свідоцтвом про народження позивача серії НОМЕР_4, актовий запис №1007 (а.с.10), відповідно до якого у графі мати вказано - ОСОБА_4 та свідоцтвом про розірвання шлюбу № 333, актовий запис № 582 від 07.09.1971 року, де вказано, що померла змінила призвіще з «ОСОБА_4» на «ОСОБА_4» (а.с.12).

Як вбачається з матеріалів справи позивач звернувся до Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4,яка мешкала за адресою АДРЕСА_2, однак листом від 20.10.2016 року Вих №3044/02-14 було відмовлено у її прийнятті, мотивуючи тим, що він пропустив шестимісячний строк для її подачі (а.с.20).

Відповідно до ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Статтею 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

З матеріалів справи вбачається, що у встановлений закон шестимісячний строк після смерті своєї матері - ОСОБА_4 заяви про прийняття спадщини позивач не подав, оскільки смерть його матері стала для нього справжнім емоційним потрясінням. Його бабуся, ОСОБА_3, 1929 року народження є людиною похилого віку, має поганий стан здоров»я, є інвалідом ІІ групи та потребує постійного стороннього догляду. Оскільки догляд за бабусею здійснювала покійна мати позивача, однак після її смерті всі клопоти по догляду за бабусею лягли на плечі позивача. Вона потребує постійного піклування та уваги, декілька разів перебувала на стаціонарному лікуванні, оскільки бабуся для позивача є рідною людиною, він зобов»язаний піклуватися про неї та забезпечувати їй належний догляд , в зв»язку з чим ним був пропущений строк для прийняття спадщини.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Виходячи з наведеного, з урахуванням того, що позивачем підтверджено поважність причини пропуску терміну для прийняття спадщини, суд вважає за можливе визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини строком у три місяці.

Враховуючи вищевикладене, на підставі досліджених обставин справи, суд приходить до висновку, що позивач пропустив встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин, а тому такий строк підлягає поновленню.

На підставі ст. ст. 1223, 1268, 1270, 1272 ЦК України, Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування», керуючись ст.ст. 3, 4, 10, 11, 57-60, 209, 212- 215, 218 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: ОСОБА_3, Чотирнадцята київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задоволити.

Визначити ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_3, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 - три місяці з моменту вступу рішення в законну силу.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку через суд першої інстанції, шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення заяви про апеляційне оскарження і подання після цього протягом 20 днів апеляційної скарги з подачею її копії до апеляційної інстанції.

Суддя С. М. Богінкевич