Справа № 761/3767/15-ц
Провадження № 2/761/106/2017
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 червня 2017 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Савицького О.А.,

при секретарі Ющенко Я.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Київська міська рада, Київське бюро технічної інвентаризації, Головне управління Держгеокадастру у м.Києві, про поділ житлового будинку в натурі між співвласниками, визначення порядку користування земельною та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Київська міська рада, Київське бюро технічної інвентаризації, Головне управління Держгеокадастру у м.Києві про поділ житлового будинку та надвірних будівель у натурі між власниками та визначення порядку користування земельною ділянкою,

В С Т А Н О В И В:

В лютому 2015 року ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду м.Києва з позовом до ОСОБА_2, який неодноразово уточнював під час розгляду справи судом, та з урахуванням остаточних позовних вимог просив: виділити в натурі у власність ОСОБА_1 2/5 частки будинку АДРЕСА_1, що складаються з наступних приміщень: тамбур - 1,7 м2, ванна - 2,5 м2, коридор - 3,6 м2, житлова кімната - 8,4 м2, житлова кімната - 10,4 м2, житлова кімната - 7,9 м2, кухня - 9,7 м2, підсобне приміщення - 2,3 м2; визначити порядок користування земельною ділянкою площею 0,1 га за адресою: АДРЕСА_1, згідно належних часток співвласників.

Під час розгляду справи в суді ОСОБА_2 було подано зустрічний позов до ОСОБА_1, згідно якого вона просила: розділити між сторонами належне їм на праві часткової власності домогосподарство, розташоване за адресою: АДРЕСА_1, виділивши кожному співвласнику частки даного майна в натурі; виділити в натурі у власність ОСОБА_2 частку будинку та надвірних будівель за адресою: АДРЕСА_1, згідно її частки; визначити порядок користування земельною ділянкою за адресою: АДРЕСА_1, пропорційно її частки.

Позовні вимоги, як первісного, так і зустрічного позовів обґрунтовано тим, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є співвласниками житлового будинку, надвірних будевіль і споруд, що належать до домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1.

При цьому, ОСОБА_1 належить 2/5 частини вказаного домоволодіння, а ОСОБА_2 - 3/5 частини домоволодіння.

Разом з тим, оскільки між сторонами у справі виникають постійні суперечки про порядок користування і володіння зазначеним житловим будинком, надвірними будівлями і спорудами, що належать до домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 просять виділити їм в натурі як співвласникам будинку таку частку домоволодіння, яка після розподілу зазначеного житлового будинку відповідала б належній їм частці у спільній власності на домоволодіння.

Крім того, враховуючи ту обставину, що земельна ділянка, на якій розташоване домоволодіння по АДРЕСА_1, не приватизована та належить до земель міської ради, як ОСОБА_3, так і ОСОБА_2 просять визначити порядок користування нею згідно належних часток співвласників.

Позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_4 у судовому засіданні первісний позов підтримали та просили його задовольнити. Проти позовних вимог за зустрічним позовом в цілому не заперечували, просили задовольнити зустрічний позов в межах позовних вимог що не суперечать вимогам за первісним позовом.

Представник відповідача ОСОБА_5 в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог ОСОБА_1 заперечувала та просила задовольнити позов частково, в межах позовних вимог за зустрічним позовом, який просила задовольнити.

Представник третьої особи Головного управління Держгеокадастру у м.Києві - Гузь Д.І. у судовому засіданні просив суд за наслідками розгляду справи прийняти законне та обґрунтоване рішення.

Третя особа Київська міська рада в судове засідання свого представника не направила, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Разом з тим, в матеріалах справи міститься клопотання Київської міської ради, згідно якого остання просить розгляд справи проводити без участі свого представника.

Третя особа Київське бюро технічної інвентаризації в судове засідання свого представника не направила, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, про причини неявки свого представника у судове засіданні не повідомила.

Крім того, у судовому засіданні, що відбулося 13.06.2017 року, експерт Наугольна Н.І., яка за клопотанням представника відповідача ОСОБА_5 викликалася судом для участі в судовому засіданні по даній справі, висновок проведеної по справі судової будівельно-технічної експертизи від 15.03.2017 року підтримала та додатково надала пояснення і схему стосовно можливого варіанту визначення порядку користування земельною ділянкою, що розташована за адресою: АДРЕСА_1, додатково визначивши літерами кути повороту та відрізки обрисів меж цих ділянок, які пропонуються для користування кожному співвласнику.

Вислухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши письмові докази, зібрані в матеріалах справи, допитавши експерта, суд вважає, що первісний та зустрічний позови підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Перевіряючи обставини справи судом встановлено, що домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2.

Так, відповідно до Договору купівлі-продажу нерухомості від 12.04.1973 року, Договору дарування 2/5 частин домоволодіння від 10.10.2016 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Лиюровою Л.О. та зареєстрованого в реєстрі за №2д-135, та Реєстраційного посвідчення Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна №020120 від 16.10.2016 року, ОСОБА_1 має право власності на 2/5 частини домоволодіння, а ОСОБА_9 належить 3/5 частини вказаного домоволодіння (а.с.4, 8, 75).

Відповідно до технічного паспорту на садибний (індивідуальний) житловий будинок АДРЕСА_1 №17477 від 07.12.2012 року на земельній ділянці домоволодіння зведено: житловий будинок піл літ. А, з прибудовами під літ. А1, А2, А3, з погребами під літ. А1, А2, прибудовами під літ. а, а1, а2, а3, навіс під літ. З, є огорожа (а.с. 106-108).

При цьому, згідно експлікації приміщень (а.с. 107) будинок АДРЕСА_1 складається з наступних приміщень: тамбуру площею 1,7 м2, ванни площею 2,5 м2, коридору площею 3,6 м2, житлової кімнати площею 8,4 м2, житлової кімнати площею 10,4 м2, кухні площею 9,7 м2, житлової площею 7,9 м2, підсобного площею 2,3 м2, а всього по кв. №1 - 46,5 м2; кухні площею 14,5 м2, ванни площею 4,7 м2, житлової кімнати площею 8,5 м2, житлової кімнати площею 14,7 м2, житлової кімнати площею 20,0 м2, коридору площею 5,8 м2, а всього по кв.№2 - 68,2 м2.

Разом з тим, як вбачається зі змісту позовних заяв та не заперечувалось сторонами в судовому засіданні, на даний час позивач ОСОБА_1 користується частиною спірного житлового будинку, надвірних будівель і споруд, а саме: тамбуром площею 1,7 м2, ванною площею 2,5 м2, коридором площею 3,6 м2, житловою кімнатою площею 10,4 м2, кухнею площею 9,7 м2, житловою площею 7,9 м2, погрібом під літ. А1, а у відповідача ОСОБА_2 знаходяться в користуванні: кухня площею 14,5 м2, ванна площею 4,7 м2, житлова кімната площею 8,5 м2, житлова кімната площею 14,7 м2, житлова кімната 20,0 м2, коридор площею 5,8 м2, погріб під літ. А2.

В той же час, звертаючись до суду як з первісними, так і зустрічними позовними вимогами, ОСОБА_1 та ОСОБА_10 вказували, що оскільки між ними виникають постійні суперечки про порядок користування і володіння зазначеним житловим будинком, надвірними будівлями і спорудами, що належать до домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1, існує необхідність виділити їм в натурі як співвласникам будинку таку частку домоволодіння, яка після розподілу зазначеного житлового будинку відповідала б належній їм частці у спільній власності на домоволодіння.

Так, положеннями ч. 1 ст. 356 Цивільного кодексу України (надалі - ЦК України) встановлено, що власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Згідно з ч. 1 ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Частиною третьої цієї статті передбачено, що кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

Відповідно до ч. 1 ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

Згідно з ч. 1 ст. 183 ЦК України подільною є річ, яку можна поділити без втрати її цільового призначення.

При цьому, ч. 1 ст. 367 ЦК України передбачено, що майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними.

Разом з тим, як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в абз. 1, 2 п. 6 Постанови № 7 від 04 жовтня 1991 року «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» (надалі - Пленум) з подальшими змінами та доповненнями, при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що, виходячи зі змісту ст. 115 ЦК УРСР (аналогічна норма міститься в ст. 364 діючого ЦК України), це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири.

Якщо виділ частки будинку в натурі неможливий, суд вправі за заявленим про це позовом встановити порядок користування відособленими приміщеннями (квартирами, кімнатами) такого будинку. У цьому разі окремі підсобні приміщення (кухня, коридор тощо) можуть бути залишені в загальному користуванні учасників спільної часткової власності. Порядок користування жилим будинком може бути встановлено також і між учасниками спільної сумісної власності.

Також, слід також відмітити, що відповідно до роз'яснень зазначити у п. 7 Пленуму в спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Якщо виділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з врахуванням конкретних обставин може провести його зі зміною у зв'язку з цим ідеальних часток.

У зв'язку з наявною необхідністю та для з'ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань, за клопотанням представника позивача 17.02.2016 року судом була призначена у справі судова будівельно-технічна експертиза.

Так, відповідно до висновку №4313/16-43/4583/17-43 судової будівельно-технічної експертизи від 15.03.2017 року, проведеної судовим експертом Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Наугольною Н.І., розділ будинку АДРЕСА_1 між співвласниками (2/5 та 3/5 ідеальні частки) технічно можливий при умові відступу від рівності часток співвласників. На момент проведення експертизи будинок фактично розділений на дві окремі квартири з двома виходами. Варіант розділу будинку, який відповідає порядку користування, що склався між співвласниками, наступний: співвласнику 2/5 часток будинку виділяється - тамбур площею 1,7 м2; ванна площею 2,5 м2; коридор площею 3,6 м2; житлова кімната площею 8,4 м2; житлова кімната площею 10,4 м2; кухня площею 9,7 м2; житлова площею 7,9 м2; погріб під літ. А1, а співвласнику 3/5 часток будинку виділяється - кухня площею 14,5 м2; ванна площею 4,7 м2; житлова кімната площею 8,5 м2; житлова кімната площею 14,7 м2; житлова кімната площею 20,0 м2; коридор площею 5,8 м2; погріб під літ. А2.

При цьому, як зазначив експерт в своєму висновку, фактичні частки співвласників у домоволодінні при даному варіанті розподілу становлять: І співвласник (ОСОБА_1.) - 21/100, ІІ співвласник (ОСОБА_2.) - 79/100 (а.с. 208-222).

Беручи до уваги наведене та враховуючи варіант розподілу будинку, запропонований у висновку судової будівельно-технічної експертизи, суд вважає за необхідне відступити від ідеальних часток, які належать сторонам по справі та розподілити між сторонами домоволодіння відповідно до запропонованого експертом варіанту, як таким, що найбільш приближений до ідеальних часток права власності сторін по справі.

Щодо позовних вимог стосовно визначення порядку користування земельною ділянкою, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 120 ЗК України, якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об'єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача.

Згідно положень до ч. 4 ст. 120 ЗК України, у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди.

Як вже зазначалось вище, відповідно до Договору купівлі-продажу нерухомості від 12.04.1973 року, Договору дарування 2/5 частин домоволодіння від 10.10.2016 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Лиюровою Л.О. та зареєстрованого в реєстрі за №2д-135, та Реєстраційного посвідчення Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна №020120 від 16.10.2016 року, ОСОБА_1 має право власності на 2/5 частини домоволодіння, розташованого по АДРЕСА_1, а ОСОБА_9 належить 3/5 частини вказаного домоволодіння.

Рішенням Київської міської ради від 07.07.1998 року №65 «Про передачу громадянам у приватну власність земельних ділянок для будівництва та обслуговування жилих будинків і господарських будівель» ОСОБА_2 та ОСОБА_11 передано у спільну приватну власність земельну ділянку площею 0,1 га за адресою: АДРЕСА_1, у м.Києві.

Згодом, у зв'язку із заявами громадян, рішенням Київської міської ради від 24.01.2008 року №53/4525 «Про приватизацію земельних ділянок для будівництва та обслуговування житлових будинків і споруд у Шевченківському районі м.Києва» до додатку до рішення Київської міської ради від 07.07.1998 року №65 були внесені зміни, відповідно до яких ОСОБА_2 надано 3/5 від 0,1 га, а ОСОБА_1 2/5 від 0,1 га земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1.

Однак, як встановлено в судовому засіданні, жодна із осіб, яким вищевказаними рішеннями Київської міської ради виділено земельну ділянку по АДРЕСА_1, не одержали державний акт на землю.

В той же час, судом встановлено, що згідно рішення Виконавчого комітету Київської міської ради депутатів трудящих від 01.06.1954 року земельна ділянка по АДРЕСА_1 була передана в тимчасове користування власникам будинку АДРЕСА_1.

Таким чином, суд приходить до висновку, що, враховуючи положення ч.2 ст. 120 ЗК України та укладені Договір Договору купівлі-продажу нерухомості від 12.04.1973 року та Договір дарування 2/5 частин домоволодіння від 10.10.2016 року,сторони по справі набули право користування земельною ділянкою на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попередніх землекористувачів.

Разом з тим, в обгрунтування позовних вимог як за первісним, так і за зустрічним позовами в частині визначення порядку користування земельною ділянкою, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зазначали, що не вони не можуть дійти згоди щодо порядку користування вказаною земельною ділянкою.

Так, відповідно до висновку №4313/16-43/4583/17-43 судової будівельно-технічної експертизи від 15.03.2017 року, а також з урахуванням пояснень та схеми, наданих в судовому засіданні судовим експертом Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Наугольною Н.І., для встановлення порядку користування земельною ділянкою між сторонами, з урахуванням ідеальної частки кожного з співвласників будинку, експертом було запропоновано наступний варіант порядку користування земельної ділянки: ОСОБА_1 виділити у користування частину земельної ділянки, обмежену лінією розподілу «А-Б-В-Г-Д-Ж-К-К1-К2-Л-М-Н-П», яку прокласти від точки «К» в точку «Ж»; від точки «Ж» в точку «Д»; від точки «Д» в точку Г»; від точки «Г» в точку В»; від точки «В» в точку «Б»; від точки «Б» в точку А»; від точки «А» в точку «П»; від точки «П» в точку «Н»; від точки «Н» в точку «М»; від точки «М» в точку Л»; від точки «Л» в точку «К»; ОСОБА_2 виділити у користування частину земельної ділянки, обмежену лінією розподілу «А-Б-В-Г-Д-Ж-К-К1-К2-Л-М-Н-П», яку прокласти від точки «К1» в точку «К2»; від точки «К2» в точку «А»; від точки «А» в точку «Б»; від точки «Б» в точку «В»; від точки «В» в точку «Г»; від точки «Г» в точку «Д»; від точки «Д» в точку «Ж»; від точки «Ж» в точку «К»; від точки «К» в точку «К1».

Згідно роз'яснень, які містяться в п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ» від 25 грудня 1996 року № 13, при встановленні порядку використання земельної ділянки й розпорядження нею громадянами, яким жилий будинок, господарські будівлі та споруди належать на праві спільної часткової власності, суд з'ясовує і враховує можливість нормального користування будинком та здійснення догляду за ним, розташування господарських будівель, споруд, необхідність зведення будівель, розташування плодово-ягідних насаджень співвласників, можливість проходу з вулиці на подвір'я тощо. Враховуються також вимоги санітарних правил і правил протипожежної безпеки. У разі неможливості перенесення співвласником на надану в його користування ділянку господарських будівель і насаджень суд має обговорити питання про відповідну грошову компенсацію. У спільному користуванні сторін суд може залишити лише ділянки, роздільне користування якими встановити неможливо.

На підставі зазначеного, суд, з урахуванням встановлених обставин по справі та думки сторін, дійшов висновку, що вищевказаний варіант порядку користування земельною ділянкою відповідатиме ідеальним часткам позивача та відповідача та найбільш враховує баланс інтересів кожного із співвласників будинку, а тому, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що обидва позови, як ОСОБА_1 так і зустрічний ОСОБА_2 підлягають частковому задоволенню.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 10, 11, 57-60, 64, 66, 179, 208, 209, 212-215, 218, 294, 296 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Київська міська рада, Київське бюро технічної інвентаризації, Головне управління Держгеокадастру у м.Києві, про поділ житлового будинку в натурі між співвласниками, визначення порядку користування земельною ділянкою та зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Київська міська рада, Київське бюро технічної інвентаризації, Головне управління Держгеокадастру у м.Києві про поділ житлового будинку та надвірних будівель у натурі між власниками та визначення порядку користування земельною ділянкою - задовольнити частково.

Виділити в натурі у власність ОСОБА_1 21/100 домоволодіння, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, а саме:

- тамбур площею 1,7 м2;

- ванну площею 2,5 м2;

- коридор площею 3,6 м2;

- житлову кімнату площею 8,4 м2;

- житлову кімнату площею 10,4 м2;

- кухню площею 9,7 м2;

- житлову площею 7,9 м2;

- погріб під літ. А1.

Виділити в натурі у власність ОСОБА_2 79/100 домоволодіння, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, а саме:

- кухню площею 14,5 м2;

- ванну площею 4,7 м2;

- житлову кімнату площею 8,5 м2;

- житлову кімнату площею 14,7 м2;

- житлову кімнату площею 20,0 м2;

- коридор площею 5,8 м2;

- погріб під літ. А2.

Встановити порядок користування земельною ділянкою площею 0,1 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1, за варіантом №1 (додаток № 3) висновку судової будівельно-технічної експертизи від 15 березня 2017 року № 4313/16-43/4583/17-43, з урахуванням додаткових пояснень та схеми, наданих в судовому засіданні експертом Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Наугольною Н.І., згідно з яким:

- виділити ОСОБА_1 у користування частину земельної ділянки, обмежену лінією розподілу за літ. «А-Б-В-Г-Д-Ж-К-К1-К2-Л-М-Н-П». Лінію розподілу за літ. «А-Б-В-Г-Д-Ж-К-К1-К2-Л-М-Н-П» земельної ділянки прокласти: від точки «К» в точку «Ж»; від точки «Ж» в точку «Д»; від точки «Д» в точку Г»; від точки «Г» в точку В»; від точки «В» в точку «Б»; від точки «Б» в точку А»; від точки «А» в точку «П»; від точки «П» в точку «Н»; від точки «Н» в точку «М»; від точки «М» в точку Л»; від точки «Л» в точку «К».

- виділити ОСОБА_2 у користування частину земельної ділянки, обмежену лінією розподілу за літ. «А-Б-В-Г-Д-Ж-К-К1-К2-Л-М-Н-П». Лінію розподілу за літ. «А-Б-В-Г-Д-Ж-К-К1-К2-Л-М-Н-П» земельної ділянки прокласти: від точки «К1» в точку «К2»; від точки «К2» в точку «А»; від точки «А» в точку «Б»; від точки «Б» в точку «В»; від точки «В» в точку «Г»; від точки «Г» в точку «Д»; від точки «Д» в точку «Ж»; від точки «Ж» в точку «К»; від точки «К» в точку «К1».

В іншій частині вимог первісного та зустрічного позовів відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м.Києва шляхом подачі апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня проголошення рішення, а особами, які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: