УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2017 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Кицюк В.С., розглянувши заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Солом?янського районного суду м. Києва від 14.12.2015 по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

14.02.2017 заявник звернувся до суду із вищезазначеною заявою.

Ухвалою суду від 20.02.2017 заяву було залишено без руху. Так, відповідно до ч.7 ст.229 ЦПК України до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються правила статті 121 цього Кодексу.

Положеннями ст.229 ЦПК України визначено форму та зміст заяви про перегляд заочного рішення суду, які є обов?язковими для відповідача (заявника)

В порушення імперативних вимог ч.2 ст.229 ЦПК України, заявником не було зазначено обставин, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання, неповідомлення їх суду, та доказів про це. Адже, як вбачалось з матеріалів заяви, наданий заявником договір оренди квартири за адресою: АДРЕСА_1, датований 06.02.2016, а рішення суду - 14.12.2015; посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача, враховуючи, що в тексті самої заяви взагалі відсутні будь-які обґрунтування, окрім власне лише тверджень самого заявника про їх наявність.

Суд акцентував увагу позивача на тому, що зазначити докази слід саме на цій стадії - подання заяви, а вже їх представлення суду - можливе під час розгляду такої заяви в разі її призначення до розгляду.

Дотримання вимог ст.119 ЦПК України при пред`явленні позову (заяви) в суд є імперативним правилом в тому числі і для суду на предмет перевірки позову (заяви) і долучених до нього матеріалів і недопущення відкриття провадження і призначення непідготовленої справи (позову, заяви) до розгляду.

Судом два рази направлялась вищезазначена ухвала про залишення позову без руху на вказану заявником адресу (15.20.02.2017 та 28.04.2017), проте кожного разу конверти повертались на адресу суду з поміткою «за закінченням терміну зберігання».

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський Суд з прав людини, позивач (заявник) як сторона, яка задіяна в ході судового процесу, яка є його ініціатором, зобов?язана з розумним інтересом цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати свої процесуальні обов?язки.

Суд також враховує розумні строки розгляду справи, зокрема, і в частині вирішення питання щодо відкриття провадження у справі, призначення заяви до судового розглядц, передбачені законодавством, які порушуються саме внаслідок неотримання стороною заявника кореспонденції, за вказаною ним самим адресою, та кваліфікує таку поведінку заявника, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, як втрату зацікавленості в розгляді даної заяви та актуальності самого питання для заявника.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що вищезазначені судом недоліки, в строк не були усунені, крім того заявник втратив будь-яку цікавість до поданої заяви, а відтак заява вважається неподаною і належить поверненню заявнику.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.119-121, 229 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Солом?янського районного суду м. Києва від 14.12.2015 по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - визнати неподаним та повернути заявнику.

Роз'яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала можу бути оскаржена через Солом'янський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання її копії.

Суддя В.С. Кицюк