Справа № 175/3959/16-ц
Провадження № 2/175/1619/16
У Х В А Л А

іменем України

08 червня 2017 року сел. Слобожанське

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Новік Л.М.

за участю секретаря Паленко І.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду сел. Слобожанське Дніпропетровської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Державного нотаріуса Дніпропетровської районної державної нотаріальної контори ОСОБА_2 про скасування постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії та зобов'язанні вчинити нотаріальні дії,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Державного нотаріуса Дніпропетровської районної державної нотаріальної контори ОСОБА_2 про скасування постанови про відмову у вчиненні нотарільної дії та зобов'язанні вчинити нотаріальні дії.

Ухвалою від 07.10.2016 року відкрито провадження у цивільній справі та призначено до судового розгляду на 21.11.2016 року.

Представник позивача у відкриті судові засідання 19.04.2017 року, 08.06.2017 року, не зявився, суд приходить до висновку про визнання причин неявки позивача у зазначені судові засіданні, неповажними та такими, що призводять до свідомого затягування розгляду справи, в зв'язку з чим порушуються права інших учасників процесу та встановлені законом строки розгляду цивільних справ.

Суд здійснив усі необхідні процесуальні дії для забезпечення явки позивача в судові засідання.

Відповідач у відкрите судове засідання не зявилася з невідомої суду причини.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд з прав людини у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

В той же час, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Заборона зловживання правом знайшла своє закріплення у статті 17 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою жодне з положень Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Відповідно до частини третьої статті 27 ЦПК особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

Заборона зловживання правом міститься також у статті 13 ЦК.

Відповідно до частини шостої статті 13 ЦК у разі недодержання особою при здійсненні своїх прав вимог, які встановлені частинами другою - п'ятою цієї статті, суд може зобов'язати її припинити зловживання своїми правами, а також застосувати інші наслідки, встановлені законом.

За правилами пункту 3 частини першої статті 207 ЦПК суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Враховуючи нормативне регулювання даного питання національним та європейським законодавством, суд вважає, що позивач, звернувшись до суду з позовом, не з'являючись у судові засідання, не даючи суду можливості своїми діями у встановлений законом строк розглянути справу, зловживає своїми процесуальними правами, а тому суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду.

Керуючись п.5 ч.1 ст.207 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державного нотаріуса Дніпропетровської районної державної нотаріальної контори ОСОБА_2 про скасування постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії та зобов'язанні вчинити нотаріальні дії залишити без розгляду.

Розяснити, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На ухвалу протягом пяти днів з дня її проголошення до апеляційного суду Дніпропетровської області через Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області може бути подано апеляційну скаргу на ухвалу суду. У разів якщо ухвалу було постановлено без участі особи яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги, ухвала набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом, якщо її не буде скасовано.

Суддя Л.М. Новік