Справа № 308/8689/16-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 червня 2017 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі: головуючого судді Фазикош О.В., за участю секретаря Рабош А.О., представника позивача ОСОБА_1, представника відповідача ОСОБА_2 міського господарства Ужгородської міської ради ОСОБА_3, розглянувши у відкритому судовому засіданні, в м. Ужгород, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_2 міського господарства Ужгородської міської ради про стягнення суми збитків,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовною заявою до ОСОБА_2 міського господарства Ужгородської міської ради про стягнення суми збитків.

Позовну заяву обґрунтовує тим, що 1 червня 2016 року близько 19 години 40 хвилин на належний ОСОБА_4 автомобіль НОМЕР_1, який був припаркований навпроти 7 підїзду будинку № 53 по вулиці Грушевського, впала суха гілка, чим пошкодила вказаний автомобіль, а саме: деформований дах та капот автомобіля, які потребують ремонту та фарбування, а також тріснуло лобове скло, яке потребує заміни. У позовній заяві позивач зазначає, що у звязку із вказаною подією, вона викликала поліцію, працівники якої зафіксували вказаний випадок та за результатами якого ОСОБА_4 надіслано лист з висновком, відповідно до якого перевірку за даним фактом припинено а матеріали списані до справи, також заявнику запропоновано звернутися до суду. Крім цього позивачем вказується, що нею отримано відомості з ОСОБА_2 міського господарства Ужгородської міської ради про те, що за останні 3 роки департаментом не надавалося письмових доручень, щодо проведення робіт із догляду за зеленими насадженнями за адресою: м. Ужгород, вул. Грушевського, 53.

З метою отримання інформації про порядок здійснення догляду за зеленими насадженнями, позивач ОСОБА_4 звернулась до виконавчого комітету Ужгородської міської ради з відповідною заявою, у відповідь на яку отримала копію рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради Про постійно діючу комісію для обстеження зелених насаджень від 30 травня 2012 року № 165, копію рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради Про затвердження порядку видалення, висадження зелених насаджень та розрахунку відповідної вартості всіх видів зелених насаджень на території міста від 15 серпня 2012 року № 264.

Також позивач звернулась до Закарпатського обласного центру гідрометеорології з заявою про надання довідки про синоптичну ситуацію 1 червня 2016 року з 16 по 20 годину в м. Ужгород, у відповідь на яку отримала інформацію про те, що в цей час спостерігались наступні погодні умови: хмарно з проясненнями (5-8 балів), вітер з південного 23 м/с до штилю (тихо), температура повітря від 26,9 до 19,8 тепла, вологість повітря від 33 до 65 %, видимість 10 км., опади та небезпечні явища не відмічались.

Крім того, ОСОБА_4 у своїй позовній заяві зазначає, що вона здійснила визначення завданих їй збитків, який згідно висновку Закарпатського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру від 15 червня 2016 року № 46, становить 14150,81 грн.

У поданій до суду позовній заяві, позивач звертає увагу суду на те, що відповідно до даних Публічної кадастрової карти України, земельна ділянка в м. Ужгород, вул. Грушевського, 53, не передана жодній юридичній чи фізичній особі, перебуває у комунальній власності м. Ужгород.

Таким чином, позивач зазначає, позов подається до відповідача, як до особи, майно якої завдало збитків майну ОСОБА_4 та просить суд стягнути з ОСОБА_2 міського господарства Ужгородської міської ради суму збитків в розмірі 14150,81 грн., та судові витрати.

30 вересня 2016 року на адресу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло заперечення відповідача, представника департаменту міського господарства ОСОБА_3, в якому ОСОБА_2 міського господарства Ужгородської міської ради просить суд відмовити в позові ОСОБА_4 у частині стягнення на її користь збитків з ОСОБА_2 міського господарства, мотивуючи таку просьбу тим, що падіння гілки дерева відбулося на прибудинковій території багатоквартирного будинку по вул. Грушевського, 53, який не належить до комунальної власності території громади міста. Вказує, що будинок перебуває у власності, на обслуговуванні, а також на балансі ЖБК Чайка, що надає послуги, а також нараховує та збирає плату за утримання житлового будинку та прибудинкової території.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 18 жовтня 2016 року залучено в якості третьої особи житлово-будівельний кооператив Чайка.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 7 листопада 2016 року за клопотанням сторін змінено процесуальний статус житлово-будівельного кооперативу Чайка з третьої особи на співвідповідача у цивільній справі № 308/8689/16-ц.

В судовому засіданні представник позивача позов підтримав, просив задовольнити такий повністю.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 міського господарства Ужгородської міської ради ОСОБА_3, проти позову заперечував, просила відмовити в задоволенні позову.

Представник відповідача, ОСОБА_2 міського господарства Ужгородської міської ради ОСОБА_3, проти клопотання ОСОБА_4 про призначення експертизи не заперечує, просить суд відмовити в позові у частині стягнення на її користь збитків з ОСОБА_2 міського господарства, посилаючись на те, що прибудинкова територія багатоквартирного будинку по вул. Грушевського, 53 в м. Ужгород, не належить до комунальної власності території громади міста, а будинок перебуває у власності, на обслуговуванні, а також на балансі ЖБК Чайка, що надає послуги, а також нараховує та збирає плату за утримання житлового будинку та прибудинкової території.

Представник житлово-будівельного кооперативу Чайка в судове засідання не зявився, повідомлявся належним чином, клопотань про відкладення розгляду справи не надходило.

Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов до наступного висновку.

1 червня 2016 року близько 19 години 40 хвилин на належний ОСОБА_4 автомобіль НОМЕР_1, який був припаркований навпроти 7 підїзду будинку № 53 по вулиці Грушевського, впала суха гілка, чим пошкодила вказаний автомобіль, а саме: деформований дах та капот автомобіля, які потребують ремонту та фарбування, а також тріснуло лобове скло, яке потребує заміни. Даний факт викладений у позовній заяві ОСОБА_4 та відповідачами по справі не заперечується.

Відповідно до наявної у матеріалах справи фотокопії висновку інспектора Ужгородського ВП ГУ НП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_5 від 11 червня 2016 року, за фактом повідомлення громадянки ОСОБА_4 про те, що на автомобіль НОМЕР_2, який був припаркований на стоянці біля будинку № 53 по вулиці Грушевського, впала гілка з дерева, яка пошкодила вказаний автомобіль, а саме дах та капот автомобіля, а також тріснуло лобове скло, перевірку за матеріалами ЄО № 11805 від 1 червня 2016 року припинено, матеріали списано до справи.

Згідно фотокопії листа начальника Ужгородського ВП ГУ НП в Закарпатській області підполковника поліції ОСОБА_6 від 11 червня 2016 року, дерево, яке пошкодило вищезазначений автомобіль ОСОБА_4, знаходиться на території автостоянки, яку обслуговує житлово-будівельний кооператив Чайка.

У листі ОСОБА_2 міського господарства Ужгородської міської ради від 4 серпня 2016 року № Ш-1111/24.01-07 зазначено, що житлово-будівельному кооперативу Чайка не було передано у власність чи у користування земельну ділянку, на якій розташований будинок в м. Ужгороді по вул. Грушевського, 53, та прилеглу територію.

Закон України Про благоустрій населених пунктів від 6 вересня 2005 року № 2807-IV, визначає правові, економічні, екологічні, соціальні та організаційні засади благоустрою населених пунктів і спрямований на створення умов, сприятливих для життєдіяльності людини.

Стаття 5 Закон України Про благоустрій населених пунктів визначає органи управління у сфері благоустрою населених пунктів. Управління у сфері благоустрою населених пунктів здійснюють Кабінет Міністрів України, центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства, ОСОБА_6 міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації, органи місцевого самоврядування та інші органи влади в межах їх повноважень.

Відповідно до частини 1 статті 1 Закон України Про благоустрій населених пунктів, благоустрій населених пунктів - комплекс робіт з інженерного захисту, розчищення, осушення та озеленення території, а також соціально-економічних, організаційно-правових та екологічних заходів з покращання мікроклімату, санітарного очищення, зниження рівня шуму та інше, що здійснюються на території населеного пункту з метою її раціонального використання, належного утримання та охорони, створення умов щодо захисту і відновлення сприятливого для життєдіяльності людини довкілля.

Стаття 10 Закон України Про благоустрій населених пунктів визначає повноваження сільських, селищних і міських рад та їх виконавчих органів у сфері благоустрою населених пунктів. До повноважень сільських, селищних і міських рад у сфері благоустрою населених пунктів належить: затвердження місцевих програм та заходів з благоустрою населених пунктів; затвердження правил благоустрою територій населених пунктів; створення в разі необхідності органів і служб для забезпечення здійснення спільно з іншими суб'єктами комунальної власності благоустрою населених пунктів, визначення повноважень цих органів (служб); визначення на конкурсних засадах підприємств, установ та організацій (балансоутримувачів), відповідальних за утримання обєктів благоустрою. До повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить: забезпечення виконання місцевих програм та здійснення заходів з благоустрою населених пунктів; організація забезпечення на території населеного пункту чистоти і порядку, дотримання тиші в громадських місцях; організація місць відпочинку для населення; затвердження схем санітарного очищення населених пунктів та впровадження систем роздільного збирання побутових відходів; здійснення самоврядного контролю за станом благоустрою та утриманням територій населених пунктів, інженерних споруд та обєктів, підприємств, установ та організацій, майданчиків для паркування транспортних засобів (у тому числі щодо оплати послуг з користування майданчиками для платного паркування транспортних засобів), озелененням таких територій, охороною зелених насаджень, водних обєктів тощо; визначення місць стоянок транспортних засобів та майданчиків для паркування на обєктах благоустрою; визначення графіків роботи зовнішнього освітлення території; визначення на обєктах благоустрою місць розміщення громадських вбиралень; залучення на договірних засадах коштів і матеріально-технічних ресурсів юридичних та фізичних осіб для здійснення заходів з благоустрою населених пунктів; визначення обсягів пайової участі власників тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення в утриманні об'єктів благоустрою; визначення в установленому порядку розміру відшкодувань юридичними та фізичними особами за забруднення довкілля та інші екологічні збитки, спричинені порушенням законодавства у сфері благоустрою та охорони навколишнього природного середовища; інформування населення про здійснення заходів з благоустрою населених пунктів; участь у проведенні щорічного всеукраїнського конкурсу Населений пункт найкращого благоустрою і підтримки громадського порядку; видача дозволу на порушення обєктів благоустрою у випадках та порядку, передбачених цим Законом.

У свою чергу стаття 11 Закон України Про благоустрій населених пунктів визначає повноваження органів самоорганізації населення у сфері благоустрою населених пунктів. До повноважень органів самоорганізації населення у сфері благоустрою населених пунктів належить: внесення в установленому порядку на розгляд органів місцевого самоврядування пропозицій з питань благоустрою населених пунктів; організація участі населення у виконанні робіт з благоустрою населених пунктів; здійснення громадського контролю за дотриманням правил благоустрою територій населених пунктів; інформування населення про здійснення заходів з благоустрою населених пунктів; вирішення інших питань у цій сфері відповідно до цього Закону та Закону України Про органи самоорганізації населення.

Відповідно до вищевказаних норм Закону України Про благоустрій населених пунктів, до повноважень Ужгородської міської ради у сфері благоустрою населених пунктів належить зокрема визначення на конкурсних засадах підприємств, установ та організацій (балансоутримувачів), відповідальних за утримання обєктів благоустрою. До повноважень виконавчих органів Ужгородської міської ради належить зокрема: забезпечення виконання місцевих програм та здійснення заходів з благоустрою населених пунктів; організація забезпечення на території населеного пункту чистоти і порядку; затвердження схем санітарного очищення населених пунктів та впровадження систем роздільного збирання побутових відходів; здійснення самоврядного контролю за станом благоустрою та утриманням територій населених пунктів, інженерних споруд та обєктів, підприємств, установ та організацій, майданчиків для паркування транспортних засобів (у тому числі щодо оплати послуг з користування майданчиками для платного паркування транспортних засобів), озелененням таких територій, охороною зелених насаджень, водних обєктів тощо; визначення місць стоянок транспортних засобів та майданчиків для паркування на обєктах благоустрою; залучення на договірних засадах коштів і матеріально-технічних ресурсів юридичних та фізичних осіб для здійснення заходів з благоустрою населених пунктів; визначення обсягів пайової участі власників тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення в утриманні об'єктів благоустрою; визначення в установленому порядку розміру відшкодувань юридичними та фізичними особами за забруднення довкілля та інші екологічні збитки, спричинені порушенням законодавства у сфері благоустрою та охорони навколишнього природного середовища; інформування населення про здійснення заходів з благоустрою населених пунктів; видача дозволу на порушення обєктів благоустрою у випадках та порядку, передбачених цим Законом.

Рішенням виконавчого комітету Ужгородської міської ради Про постійно діючу комісію для обстеження зелених насаджень від 30 травня 2012 року № 165, затверджено постійно діючу комісію для обстежень зелених насаджень на території міста.

Пунктом 2 Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 1 серпня 2006 року № 1045 встановлено, що видалення зелених насаджень здійснюється у разі: будівництва обєкта архітектури на підставі документів, визначених частиною першою статті 34 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності; знесення аварійних, сухостійних і фаутних дерев, а також самосійних і порослевих дерев з діаметром кореневої шийки не більш як 5 сантиметрів; ліквідації аварійної ситуації на інженерних мережах населеного пункту; відновлення світлового режиму в житловому приміщенні, що затіняється деревами; проведення ремонтних та експлуатаційних робіт в охоронній зоні повітряних ліній електропередачі, на трансформаторній підстанції і розподільному пункті системи енергопостачання, мережі водо-, теплопостачання та водовідведення, телекомунікаційній і кабельній електромережі; досягнення деревом вікової межі; провадження господарської діяльності на території розсадників з вирощування декоративних дерев та кущів; ліквідації наслідків стихійного лиха, аварійної та надзвичайної ситуації.

Видалення зелених насаджень на території населеного пункту, відповідно до пункту 3 Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, здійснюється: за рішенням виконавчого органу сільської, селищної, міської ради на підставі ордера (крім випадків, передбачених пунктами 7-10 цього Порядку); на підставі одного з документів, визначених частиною першою статті 34 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, до прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів. Видалення зелених насаджень на підставі одного з документів, визначених частиною першою статті 34 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, до прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів не потребує прийняття рішення компетентним органом.

Згідно пункту 7 Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, видалення аварійних, сухостійних і фаутних дерев на обєкті благоустрою здійснює балансоутримувач на підставі акта, що складається відповідно до пункту 4 цього Порядку. При цьому у пункті 8 вказаного Порядку вказано, що у процесі ліквідації наслідків стихійного лиха, аварійної та надзвичайної ситуації, а також у разі, коли стан зелених насаджень загрожує життю, здоровю громадян чи майну громадян та/або юридичних осіб, видалення зелених насаджень здійснюється негайно з подальшим оформленням акта відповідно до пункту 4 цього Порядку.

Частиною 1 статті 15 Закон України Про благоустрій населених пунктів встановлено, органи державної влади та органи місцевого самоврядування можуть утворювати підприємства для утримання обєктів благоустрою державної та комунальної власності. У разі відсутності таких підприємств органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах своїх повноважень визначають на конкурсних засадах відповідно до закону балансоутримувачів таких обєктів. Балансоутримувача, що здійснюватиме утримання і ремонт обєкта благоустрою, який перебуває у приватній власності, визначає власник такого обєкта благоустрою.

У свою чергу частиною 2, 3 статті 15 Закон України Про благоустрій населених пунктів визначено, що підприємство та балансоутримувач забезпечують належне утримання і своєчасний ремонт обєкта благоустрою власними силами або можуть на конкурсних засадах залучати для цього інші підприємства, установи та організації. Орган державної влади або орган місцевого самоврядування за поданням підприємства чи балансоутримувача щорічно затверджує заходи з утримання та ремонту обєкта благоустрою державної або комунальної власності на наступний рік та передбачає кошти на виконання цих заходів. Орган державної влади та орган місцевого самоврядування, підприємство та балансоутримувач несуть відповідальність за виконання затверджених заходів у повному обсязі.

Правила утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджені наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України 10 квітня 2006 року № 105, визначають правові та організаційні засади озеленення населених пунктів, спрямовані на забезпечення сприятливих умов життєдіяльності людини. Правила розроблені з метою охорони та збереження зелених насаджень у містах та інших населених пунктах і утримання їх у здоровому впорядкованому стані, створення та формування високодекоративних, стійких до несприятливих умов навколишнього природного середовища насаджень.

Правила утримання зелених насаджень у населених пунктах України, є обовязковими для виконання всіма установами, підприємствами, організаціями та громадянами, які займаються проектуванням, створенням, ремонтом і утриманням зелених насаджень, розташованих на територіях населених пунктів України.

Відповідно до п. 3.2. Правила утримання зелених насаджень у населених пунктах України, елементами благоустрою є: покриття доріжок відповідно до норм стандартів; зелені насадження (у тому числі снігозахисні, протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, у парках, скверах і алеях, бульварах, садах, інших обєктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях; будівлі та споруди системи збирання і вивезення відходів; засоби та обладнання зовнішнього освітлення та зовнішньої реклами; комплекси та обєкти монументального мистецтва; обладнання дитячих, спортивних та інших майданчиків; малі архітектурні форми; інші елементи благоустрою.

Пункт 4.1. Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, обєкти благоустрою зеленого господарства використовуються відповідно до їх функціонального призначення для забезпечення сприятливих умов життєдіяльності людини на засадах їх раціонального використання та охорони і утримання відповідно до цих Правил.

Згідно пунктів 5.1., 5.2. Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування визначають на конкурсних засадах із числа спеціалізованих підприємств, організацій балансоутримувачів обєктів благоустрою зеленого господарства державної та комунальної власності. Балансоутримувач забезпечує належне утримання та своєчасний ремонт обєкта благоустрою власними силами або може на конкурсних засадах залучати інші підприємства, установи, організації, використовуючи для цього кошти, передбачені власником обєкта.

Пунктом 5.5. Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України встановлено, що відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними , на обєктах благоустрою державної чи комунальної власності, є балансоутримувачі цих обєктів.

У свою чергу пунктом 5.8. Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України встановлено, що догляд за зеленими насадженнями на вулицях, площах, бульварах, майданах повинен проводитися спеціалізованими підприємствами, організаціями зеленого господарства, які укомплектовані спеціальною технікою та механізмами, кваліфікованими спеціалістами, на умовах договору з балансоутримувачем.

Охорона, утримання та відновлення зелених насаджень на обєктах благоустрою, а також видалення дерев, які виросли самосівом, здійснюються за рахунок державного або місцевих бюджетів залежно від підпорядкування обєкта благоустрою, а на земельних ділянках, переданих у постійне користування або в оренду, - за рахунок їх власників або орендарів відповідно до нормативів, затверджених у встановленому порядку, пункт 7.2. Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України.

Відповідно до пункту 9.1.10. Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, для нормального росту й правильного розвитку дерев здійснюють догляд за кроною протягом усього життя рослин. Обрізають дерева навесні до розпукування бруньок або восени після опадання листя. У дерев видаляють порослеві пагони, які утворюються біля кореневої шийки, а також на стовбурах в міру її появи. Сухі гілки обрізують у міру їх виявлення впродовж року. Пункт 9.1.11.2. даних Правил встановлює, що санітарне обрізання крони виконують, щоб позбутися старих, хворих, сухих і пошкоджених гілок, а також гілок, спрямованих всередину крони або зближених одна з одною. Обрізанню підлягають також пагони, що відходять від центрального стовбура вгору під гострим кутом, щоб уникнути їхнього обламування. Санітарне обрізання потрібно проводити щороку протягом вегетаційного періоду.

З метою контролю за станом міських зелених насаджень здійснюють їх загальні, часткові та позачергові огляди. Загальні огляди проводяться двічі на рік - навесні та восени. При загальному огляді обстежують усі елементи обєктів благоустрою, а при частковому - лише окремі елементи. Позачергові огляди проводять після злив, ураганів, сильних вітрів, снігопадів, паводків тощо, пункт 12 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України. Пунк 12.2. вказаних Правил визначає, що під час осіннього огляду перевіряється готовність обєктів благоустрою до зими і складається акт. Періодичність проведення часткових оглядів визначає балансоутримувач обєкта, власник чи користувач земельних ділянок, на яких ростуть зелені насадження. Огляд проводять: балансоутримувач обєкта, власник чи користувач земельної ділянки.

Згідно пункту 14.1. Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, у містах та інших населених пунктах ведеться облік зелених насаджень та складається їхній реєстр за видовими складом та віком.

Пунктом 14.1.3. Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України встановлено, що облік зелених насаджень проводиться органами місцевого самоврядуквання.

Згідно пункту 1.3. Правил благоустрою міста Ужгород, затверджених рішенням IV сесії міської ради V скликання від 26 грудня 2006 року № 136, організацію благоустрою міста Ужгород забезпечують органи місцевого самоврядування відповідно до повноважень, встановлених законом. Благоустрій здійснюється в обовязковому порядку на всій території міста Ужгород.

Пункт 5.3.4. Правил благоустрою міста Ужгород встановлює, що благоустрій присадибної ділянки, на якій розміщені житлові будинки, господарські будівлі та споруди, що в порядку, визначеному законодавством, взяті на облік або передані в комунальну власність як безхазяйні, проводиться органом місцевого самоврядування.

Підприємства, установи, організації забезпечують благоустрій та утримання в належному стані земельних ділянок, наданих їм на праві власності чи користування, відповідно до закону, цих Правил та інших нормативних актів, пункт 5.4.1. Правил благоустрою міста Ужгород.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до даних Публічної кадастрової карти України, земельна ділянка у м. Ужгород по вул. Грушевського, 53, не передана жодній юридичній чи фізичній особі та перебуває у комунальній власності міста Ужгород. Дана обставина підтверджується також листом ОСОБА_2 міського господарства Ужгородської міської ради від 4 серпня 2016 року № Ш-1111/24.01-07, згідно якого житлово-будівельному кооперативу Чайка не було передано у власність чи у користування земельну ділянку, на якій розташований будинок в м. Ужгороді по вул. Грушевського, 53, та прилеглу територію.

Згідно інвентарної справи №7175 м.Ужгород, вул..Грушевського, 53 Кооператив «Чайка» реєстр №23, земельна ділянка кооперативу не виділялась. Відповідно до ч. 2 ст. 382 ЦК України, усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав.

Оскільки права власності на земельну ділянку не зареєстровані, земельна ділянка знаходиться в межах міста Ужгород, та є комунальною власністю.

Згідно пункту 1.1. Положення про ОСОБА_2 міського господарства Ужгородської міської ради, затвердженого рішенням ХІ сесії міської ради VI скликання від 16 грудня 2011 року № 386, департамент міського господарства Ужгородської міської ради (колишня назва управління майном міста Ужгородської міської ради) є виконавчим органом Ужгородської міської ради і діє як самостійний структурний підрозділ Ужгородської міської ради, що утворюється Ужгородською міською радою, підпорядкований і підзвітний міському голові та міській раді.

Пунктом 2.4. Положення про ОСОБА_2 міського господарства Ужгородської міської ради визначено, що метою та завданням ОСОБА_2 у сфері керівництва житлово-комунальним господарством міста зокрема є: забезпечення належної експлуатації доріг, мостів, зелених зон, зовнішнього освітлення малих архітектурних форм, житлового фонду, який відноситься до комунальної власності міста, а також міських інженерних мереж та споруд водо-, теплозабезпечення і водовідведення; підвищення рівня благоустрою житлового фонду, обєктів шляхового та зеленого господарства, покращення водо-, газо-, тепло забезпечення та культури обслуговування населення; розробляє систему заходів для забезпечення сталої роботи інфраструктури житлово-комунального господарства міста в умовах стихійного лиха, аварій, катастроф і ліквідації їх наслідків; здійснює в межах компетенції контроль за станом експлуатації та утримання житлового фонду і обєктів комунального господарства незалежно від форм власності; реалізує разом з відповідними органами державну політику у сфері охорони природи і раціонального використання природних ресурсів та екологічної безпеки, а також з питань забезпечення належного санітарного стану міста, технічного та санітарного стану системи водовідведення та очищення стічних вод, запобігання підтопленню міста, усунення його наслідків. Готує і подає в установленому порядку на розгляд міській раді, виконавчому комітету та міському голові пропозиції, зокрема щодо проведення інвестиційної політики у сфері реконструкції і капітального ремонту обєктів житлово-комунального господарства та інженерного захисту території населених пунктів.

Відповідно до пункту 3.2. Положення про ОСОБА_2 міського господарства Ужгородської міської ради, ОСОБА_2, відповідно до покладених на нього цим Положенням завдань, самостійно здійснює поточне оперативне управління майном обєктів комунальної власності територіальної громади міста, зокрема: здійснює контроль за ефективністю використання та збереженням - майна, що належить до комунальної власності територіальної громади міста, закріпленого за субєктами господарювання різних форм власності; здійснює контроль за додержанням вимог нормативно-правових актів питань житлово-комунального господарства та станом експлуатації і утримання житлового фонду, обєктів комунального господарства; бере участь у реалізації державної політики у сфері охорони - навколишнього природного середовища та раціонального використання природних ресурсів, екологічної безпеки, поліпшення санітарного стану міста, якості питної води, технічного і технологічного стану систем тепло-, водопостачання та водовідведення, запобігання підтопленню населених пунктів, ліквідації його наслідків; організовує і контролює роботу з обстеження територій, де- спостерігаються небезпечні природні та техногенні процеси, розроблення схем інженерного захисту цих територій, проводить моніторинг надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру у житлово- комунальній сфері і дає оцінку їх соціально-економічних наслідків; організація озеленення, охорони зелених насаджень і водойм; з метою організації благоустрою міста подання пропозицій щодо залучення на договірних засадах коштів підприємств, установ та організацій, незалежно від форм власності, а також коштів населення.

ОСОБА_2 міського господарства Ужгородської міської ради, листом від 20 липня 2016 року № 24-1062/24.01-07, повідомлено ОСОБА_4 про те, що за останні 3 роки департаментом міського господарства письмових доручень щодо проведення робіт із догляду за зеленими насадженнями за адресою вул. Грушевського, 53 не надавалося.

У матеріалах справи наявна фотокопія листа Закарпатського обласного центру з гідро метрології від 8 липня 2016 року № 25-05/107, згідно якого синоптична ситуація Закарпатської області протягом дня 1 червня 2016 року визначалась мало градієнтним баричним полем підвищеного тиску. За даними авіаційної метеорологічної станції Ужгород, яка є підрозділом Закарпатського ЦГМ, 1 червня 2016 року у період з 16 год. 00 хв. по 20 год. 00 хв. за к. ч. спостерігались наступні погодні умови: хмарно з проясненням (5-8 балів); вітер від південного 3 м/с до штилю (тихо); температура повітря від 26,9° до 19,8° тепла; вологість повітря від 33 до 65%; видимість 10 км.; опади та небезпечні явища не відмічались.

Встановлено, що суха гілка, яка впала на автомобіль позивача, навпроти 7 підїзду будинку № 53 по вулиці Грушевського, що відноситься до комунальної власності.

ОСОБА_2 міського господарства Ужгородської міської ради свої повноваження щодо догляду зелених насаджень належним чином не виконував, що призвело до таких наслідків, як падіння сухої гілки дерева на автомобіль позивача, у результаті чого йому була заподіяна майнова шкода.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкода завдана не з її вини.

Частиною 1 п. 7 ст. 17 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» передбачено право громадян звертатись до суду з позовом про відшкодування шкоди, заподіяної майну чи здоров'ю громадян унаслідок дій чи бездіяльності балансоутримувачів об'єктів благоустрою.

Враховуючи наведене слід прийти до висновку, що ОСОБА_2 міського господарства Ужгородської міської ради не вжив необхідних та своєчасних заходів для належного утримання обєкта благоустрою, що стало причиною пошкодження майна Позивача.

Відповідно до висновку експертного дослідження від 15 червня 2016 року № 46, вартість відновлюваного ремонту автомобіля НОМЕР_3 станом цін на 1 червня 2016 року становить 14150,81 грн.

Відповідно до пункту 7 частини 1 статті 17 Закону України Про благоустрій населених пунктів, громадяни у сфері благоустрою населених пунктів мають зокрема право, звертатись до суду з позовом про відшкодування шкоди, заподіяної майну чи здоровю громадян унаслідок дій чи бездіяльності балансоутримувачів обєктів благоустрою.

Частиною 1 статті 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Згідно пункту 7 частини 2 статті 18 Закону України Про благоустрій населених пунктів від 6 вересня 2005 року № 2807-IV, підприємства, установи та організації у сфері благоустрою населених пунктів зобовязані відшкодовувати збитки та іншу шкоду, завдану ними внаслідок порушення законодавства з питань благоустрою та охорони навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, установлених законодавством України.

Частиною 1 статті 1166 Цивільного кодексу України передбачено, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Згідно статті 10 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному зясуванню обставин справи: розяснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обовязки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

За таких обставин суд вважає, що з відповідача ОСОБА_2 міського господарства Ужгородської міської ради слід стягнути в користь позивача ОСОБА_4 суму завданих збитків.

Разом з тим, суд вважає, що вимоги про відшкодування матеріальної шкоди в частині відшкодування розміру суми ПДВ не підлягають до задоволення.

Відповідно до ст.7 Закону України "Про податок на додану вартість" податкові зобов'язання у особи, яка надає послуги, виникають з дати вчинення замовником та виконавцем послуги певних дій, направлених на отримання послуги. Таким чином, автотоварознавче дослідження не є підставою для виникнення податкових зобов'язань з надання послуг щодо проведення відновлювального ремонту пошкодженого транспортного засобу. Зазначені зобов'язання можуть виникнути лише внаслідок фактичного надання послуги з проведення такого ремонту за умови, що виконавець цієї послуги є платником податку ПДВ.

Тобто, у випадку не проведення фактичного ремонту транспортного засобу або проведення його особою, яка не є платником ПДВ, податкові зобов'язання не виникають.

Оскільки, ОСОБА_4 не надала доказів підтверджуючих факт здійснення ремонту транспортного засобу субєктом підприємницької діяльності, що є платником ПДВ у суду не має підстав для відшкодування матеріальних збитків з урахуванням ПДВ.

Відповідно до висновку до висновку експертного дослідження від 15 червня 2016 року № 46, вартість відновлюваного ремонту автомобіля НОМЕР_3 станом цін на 1 червня 2016 року становить 14150,81 грн. з урахуванням ПДВ, без урахування ПДВ складає 11792,34 грн..

Таким чином, суд приходить до висновку, що відшкодування матеріальної шкоди з ОСОБА_2 житлово комунального господарства Ужгородської міської ради на користь ОСОБА_4 підлягає у розмірі 11792,34 грн. з викладених вище підстав.

За вимогами статті 84 ЦПК України витрати, повязані з оплатою правової допомоги адвоката або іншого фахівця в галузі права, несуть сторони, крім випадків надання безоплатної правової допомоги. Граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу встановлюється законом.

Згідно ст. 1 Закону України «Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах», розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних справах, в яких така компенсація виплачується стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, іншою стороною, а в адміністративних справах - суб'єктом владних повноважень, не може перевищувати 40 відсотків встановленої законом мінімальної заробітної плати у місячному розмірі ( з 1 січня 2017 року - 1544 гривні) за годину участі особи, яка надавала правову допомогу, у судовому засіданні, під час вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням та під час ознайомлення з матеріалами справи в суді, що визначається у відповідному судовому рішенні.

Тобто, розмір компенсації витрат на правову допомогу не повинен перевищувати 617,6 грн. за годину участі особи, яка надавала правову допомогу, у судовому засіданні, під час вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням та під час ознайомлення з матеріалами справи в суді.

Отже, підставою для відшкодування витрат на правову допомогу є, зокрема, наявність належних та допустимих доказів щодо взаємозв'язку між сплаченими позивачем спеціалісту у галузі права коштами та наданою йому правовою допомогою на підставі відповідного договору, який стосується безпосередньо підготовки процесуальних документів та супроводження даної судової справи.

Згідно Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 № 5076-VI (далі Закон № 5076-VI) під іншими видами правової допомоги розуміють види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз'яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення.

При стягненні витрат на правову допомогу слід враховувати, що особа, яка таку допомогу надавала, має бути адвокатом (ст. 6 Закону № 5076-VI) або іншим фахівцем у галузі права незалежно від того, чи така особа брала участь у справі на підставі довіреності, чи відповідного договору (ст. ст. 12, 42, 56 ЦПК України).

Як вбачається з матеріалів справи, на підтвердження понесених витрат, повязаних з наданням правової допомоги в сумі 3400,00 грн., представником позивача до позовної заяви були додані наступні документи: договір (угода) про надання послуг адвоката від 22.08.2016 року, квитанціями до прибуткового касового ордеру; акт виконаних робіт.

Як на доказ щодо суми витрат на правову допомогу в розмірі 1000,00 грн., сплачених за квитанцією до прибуткових касових ордерів представник позивача посилається на перелік виконаних робіт (наданих послуг), яким встановлено, що адвокатом ОСОБА_1 виконані наступні роботи: 1) підготовка пакету документів до суду 500 грн., підготовка позовної заяви до суду 500 грн.

Зазначений розрахунок відповідає вимогам діючого законодавства України, стороною відповідача зазначений розрахунок не спростований, а тому у суду не має підстав не приймати його до уваги.

Крім того, як на доказ щодо суми витрат на правову допомогу в розмірі 2400,00 грн., сплачених за квитанціями до прибуткових касових ордерів представник позивач посилається на перелік виконаних робіт (наданих послуг), а саме участь в судових засіданнях 20.09.2016р., 03.10.2016р., 18.10.2016р., 07.11.2016р., 01.12.2016р., 30.01.2017р., 23.02.2017р., 23.03.2017р.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи 30.01.2017р. та 23.02.2017р. розгляд справи відкладався.

Відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.

Враховуючи вищенаведене, часткове задоволення позовних вимог, суд вважає, що витрати на правову допомогу по зазначеній справі в сукупності становлять 2800,00 грн..

Таким чином, вимога позивача щодо відшкодування понесених витрати по сплаті судового збору в розмірі 551,20 грн. та витрат на правову допомогу у розмірі 2800,00 грн. є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

З урахуванням вищевикладеного та керуючись статтями 3, 11, 16, 20, 22, 1166, 1173 Цивільного кодексу України, статтею 17, 18 Закону України Про благоустрій населених пунктів, статтями 10, 11, 60, 88, 208, 209, 212, 213, 214, 215, 218, 294 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_2 міського господарства Ужгородської міської ради, житлово-будівельний кооператив «Чайка» про стягнення суми збитків задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 міського господарства Ужгородської міської ради () на користь ОСОБА_4 (яка проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1) суму збитків у розмірі 11792,34 гривень.

Стягнути з ОСОБА_2 міського господарства Ужгородської міської ради () на користь ОСОБА_4 (яка проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1) судовий збір у розмірі 551,21 гривень. та витрати на правову допомогу у розмірі 2800,00 грн.

В решті позовних вимог відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів після проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення. Апеляційна скарга подається до апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_7