У Х В А Л А

08.06.2017 Справа №607/7016/17

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Сташків Н.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа Державна реєстраційна служба речових прав та їх обтяжень, про виділ частки, що є у спільній сумісній власності, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 подав до суду позовну заяву до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа Державна реєстраційна служба речових прав та їх обтяжень, про визнання за позивачем 1/3 частки квартири, яка знаходиться по вул. Володимира Великого, 7/218 в м. Тернополі, та про визнання за відповідачами ОСОБА_2, ОСОБА_3 по 1/3 частці вказаної квартири.

Відповідно до ст. 119 ЦПК України позовна заява має містити відомості, передбачені пунктами 1 7 частини другої зазначеної статті, та відповідати іншим вимогам, встановленим законом. До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Зазначена позовна заява не відповідає вказаним вимогам, оскільки:

Позивачем заявлено три вимоги майнового характеру:

-про визнання за позивачем 1/3 частки квартири, яка знаходиться по вул. Володимира Великого, 7/218 в м. Тернополі;

-про визнання за відповідачем ОСОБА_2 1/3 частки квартири, яка знаходиться по вул. Володимира Великого, 7/218 в м. Тернополі;

-про визнання за відповідачем ОСОБА_3 1/3 частки квартири, яка знаходиться по вул. Володимира Великого, 7/218 в м. Тернополі.

Відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позивачем фізичною особою або фізичною особою-підприємцем позовної заяви майнового характеру, ставка судового збору встановлюється в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму (640 гривень) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму (8000 гривень).

В позовній заяві не зазначено ціни позову, хоч заявлено вимоги майнового характеру, що є порушенням вимог п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до п. п. 2, 9, 10 ч. 1 ст. 80 ЦПК України в позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається вартістю майна, у позовах про право власності на нерухоме майно дійсною вартістю нерухомого майна, у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог загальною сумою всіх вимог.

Дійсної вартості спірного майна, яке позивач просить поділити між ним і відповідачами, та відповідних доказів на підтвердження його розміру в позовній заяві не зазначено.

Згідно з розясненнями Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, наданими в п. 16 Постанови № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно визначається з урахуванням вартості спірного майна. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача.

При пред'явленні зазначеного позову позивачем ОСОБА_1 сплачено судовий збір у розмірі 640 гривень, тобто без урахування ціни позову.

Крім цього, позивачем не дотримано вимог, передбачених п. п. 5, 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України.

Позивачем не обґрунтовано, в чому полягає порушення його прав, не зазначено, яким саме чином відповідачі порушують, оспорюють, чи не визнають його право на 1/3 частину спірної квартири.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Тобто, особа має право звернутися до суду за захистом саме своїх прав. Право на позов має особа, права, свободи або інтереси якої порушені. Як слідує з позовної заяви, ОСОБА_2 заявив вимоги про визначення часток у праві власності на квартиру, а саме, що йому належить 1/3 квартири, ОСОБА_4 1/3 квартири, ОСОБА_3 1/3 квартири. Однак, відповідно до принципу диспозитивності цивільного процесу кожна особа самостійно вирішує звертатися їй до суду чи ні за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Тобто, право заявити позовні вимоги належить позивачу.

Позивачем згідно поданої заяви є лише ОСОБА_1, а позовні вимоги заявлені також щодо визнання часток у праві власності на майно за ОСОБА_2 та ОСОБА_3, що не відповідає викладеним вище вимогам закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 119 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Таким чином позивачу ОСОБА_1 слід виправити зазначені недоліки позовної заяви, а саме:

1)визначити та вказати в позовній заяві ціну позову, виходячи з дійсної вартості всього спірного майна;

2)зазначити докази на підтвердження ціни позову;

3)доплатити недоплачений судовий збір в розмірі 1% ціни позову, визначеної, виходячи з вартості спірного майна, кількості вимог майнового характеру, та з урахуванням викладених вище вимог закону щодо визначення розміру судового збору, на розрахунковий рахунок:0002, код одержувача: 37977726; банк одержувача ГУДКC України в Тернопільській області; одержувач УК м. Тернопіль/м. Тернопіль/22030001, код бюджетної класифікації 22030001; МФО 838012, призначення платежу судовий збір, код 02886692, та надати суду оригінал квитанції про його сплату;

4)викласти обставини, якими обгрунтовуються позовні вимоги і зазначити докази на їх підтвердження;

5)конкретизувати зміст позовних вимог.

Зважаючи на характер та обсяг виявлених недоліків позовної заяви, строк на їх усунення доцільно визначити терміном п'ять днів із дня отримання копії ухвали.

Враховуючи наведене та керуючись ст. 121 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа Державна реєстраційна служба речових прав та їх обтяжень, про виділ частки, що є у спільній сумісній власності залишити без руху і надати позивачу строк для усунення виявлених недоліків терміном пять днів із дня отримання копії ухвали.

У випадку невиконання вимог даної ухвали позовна заява буде вважатись неподаною і підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддяОСОБА_5