Справа № 473/1852/17
У х в а л а

"14" червня 2017 р. Суддя Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області Старжинська О.Є.,

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно, зняття арешту з майна.

В С Т А Н О В И В:

12.06.2017 року представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_3 - звернувся до суду із позовом до відповідача ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно 2/3 частини квартир №23, 22 та №20 (45/100 часток) по вул Шевченка, 37 у м.Вознесенську Миколаївської області, зняття арешту з майна згідно з постановою державного виконавця Вознесенського міськрайонного відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області від 24.02.2017 року.

В обґрунтування своїх вимог представник позивача зазначала, що позивач перебувала у зареєстрованому шлюбі з відповідачем з 26.11.2011 року по 04.11.2015 року, мають чотирьох неповнолітніх дітей: сина ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1, сина ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2, доньку ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3, доньку ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_4, які проживають разом з нею, вказане нерухоме майно було придбано в період шлюбу за спільні кошти і право власності на нього оформлено на відповідача.

Посилаючись на необхідність захисту права власності позивача, як одного з подружжя, якому належить ? частка у вказаному майні, та враховуючи інтереси дітей, аліменти на утримання яких відповідач не сплачує, має заборгованість по аліментам в сумі 22576,63 грн, представник позивача просив позов задовольнити, відступивши від засад рівності часток подружжя.

Позовна заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, а саме:

-По позовним вимогам про зняття арешту з майна відповідачами є боржник (власник нерухомого майна), особа в інтересах якої накладено арешт на майно. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, має бути залучено відповідний орган Державної виконавчої служби (п.2 Постанови №5 Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року «Про судову практику у справах про зняття арешту з майна»). Тому представнику позивача необхідно зазначити відповідача-2, третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору та надати копії позовної заяви з додатками для вручення їм.

-В матеріалах справи мають бути належним чином завірені копії постанови про арешт майна боржника, рішення суду чи іншого органу, на виконання яких проводився опис і арешт (п.10 вказаної Постанови). Матеріали позову ОСОБА_1 не містять рішення суду чи іншого органуна виконання яких проводився опис і арешт.

-Наявні в матеріалах позову копія довідки державного виконавця про розмір заборгованості, витяг з Державного реєстру обтяжень рухомого майна, копія інформаційної довідки Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно виготовлені неякісно, що перешкоджає з ознайомленням їх змісту.

-Позовні вимоги необхідно уточнити з урахуванням п.16 вказаної Постанови. У випадках, коли предметом позову є частка у спільній сумісній власності на неподільну річ (ч.2 ст. 183 ЦК України ), на яку звертається стягнення на користь особи, питання про зняття арешту з цієї речі (за відсутності іншого спільного майна) вирішується відповідно до правил статтей 321, 358, 364 ЦК України.

-Судовий збір сплачено не в повному обсязі, у випадках обєднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру, судовий збір згідно з ч.3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставкам, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру (п.12 Постанови №10 Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах»).

У відповідності зі ст.121 ч.1 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.119 цього Кодексу або не оплачені витрати на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє заявника і надає йому строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.121 ч.1 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно, зняття арешту з майназалишити без руху, надавши пятиденний строк для усунення недоліків з моменту отримання копії ухвали суду.

Розяснити представнику заявника, що у випадку невиконання вимог суду заява буде вважатися неподаною і повернута йому.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.Є.Старжинська