Справа № 645/1474/17
Провадження № 2/645/1287/17
УХ В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

14 червня 2017 року м. Харків

Суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова Бабкова Т.В., розглянувши позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський ОСОБА_1» до ОСОБА_2про стягнення заборгованості,

встановив:

Публічне акціонерне товариство «Всеукраїнський ОСОБА_1» звернувся до суду з позовною заявою, якою просили стягнути ОСОБА_2 заборгованість за Кредитним договором № ІКCASHSG.81892.001 від 27.12.2012 року у розмірі 102 657,08 грн.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08 липня 2011 року, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Проте всупереч вимогам закону до позовної заяви не додано документу, що підтверджує сплату судового збору.

Окремою заявою представник позивача просить відстрочити сплату судового збору у зв'язку з тим, що на момент звернення до суду із позовом достовірно не відомо місце реєстрації відповідачів.

Судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат.

Платниками судового збору відповідно до статті 2 зазначеного вище Закону є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

За правилами ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється: за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством; за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення, заяви про перегляд судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами та інше.

Відповідно до ч. 1, ч. 3 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Пунктом 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальним справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» зазначено, що особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Надані позивачем докази не дають підстав для таких висновків, які б могли бути підставою для звільнення від сплати судового збору, його відстрочення або розстрочки, позовна заява не містить обґрунтувань та доказів певного майнового стану у контексті передбачених законом підстав для відстрочення сплати судового збору, крім того позивач не відноситься до категорії осіб, які відповідно до Закону України «Про судовий збір» звільняються від сплати судового збору, в звязку із чим суддя вважає за необхідне постановити ухвалу про відмову у задоволені заяви про відстрочення сплати судового збору.

За змістом ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 119 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України, суддя -

ухвалив:

Клопотання представника позивача ОСОБА_3 про відстрочення сплати судового збору залишити без задоволення.

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський ОСОБА_1» до ОСОБА_2про стягнення заборгованості - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом пяти днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Розяснити, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не усуне зазначені недоліки позовної заяви, позовна заява вважається неподаною та повертається позивачеві.

Ухвала може бути оскаржена лише до розміру судових витрат в Апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня отримання копії ухвали апеляційної скарги, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя -