Справа № 569/9024/17
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

14 червня 2017 року м.Рівне

Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Першко О.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з Публічного акціонерного товариства «Рівнеазот» середнього заробітку за період затримки виплати сум, належних при звільненні,-

ВСТАНОВИЛА:

12 червня 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ПАТ «Рівнеазот» середнього заробітку за період затримки виплати сум, належних при звільненні в розмірі 15868,56 грн.

Вказана заява не відповідає вимогам законодавства та підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно із ст. 98 ЦПК України заява про видачу судового наказу подається в суд у письмовій формі. У заяві повинно бути зазначено: 1) найменування суду, в який подається заява; 2) ім'я (найменування) заявника та боржника, а також ім'я (найменування) представника заявника, якщо заява подається представником, їхнє місце проживання або місцезнаходження; 3) вимоги заявника і обставини, на яких вони ґрунтуються; 5) перелік документів, що додаються до заяви.

Всупереч вимогам законодавства, заявником не зазначено місцезнаходження боржника.

Згідно п. 5 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 14 від 23 грудня 2011 року «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» за змістом статті 98, пункту 2 частини третьої статті 100, статті 103 ЦПК до заяви про видачу судового наказу додаються оригінали або належним чином завірені копії документів, які підтверджують матеріально-правову вимогу заявника. На такі документи поширюються вимоги статей 58 і 59 ЦПК щодо належності та допустимості доказів.

Отже, заявнику слід долучити до заяви розрахунок сум, належних до стягнення з ПАТ «Рівнеазот».

Крім того, в порушення вимог ч. 5 ст. 98 ЦПК України, заявником не подано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до частини 1 статті 99 ЦПК України за подання заяви про видачу судового наказу справляється судовий збір у розмірі, встановленому законом.

Згідно зі статтею 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Зміни в сфері регулювання оплати судового збору відбулися внаслідок прийняття Закону України від 22 травня 2015 року № 484-VІІІ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору». Цим Законом скорочено перелік субєктів, які звільняються від оплати судового збору (стаття 5 Закону України «Про судовий збір»). Закон № 484-VІІІ набрав чинності з 1 вересня 2015 року.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» у редакції, чинній до 01 вересня 2015 року, від сплати судового збору звільняються позивачі за подання позовів про стягнення заробітної плати, поновлення на роботі та за іншими вимогами, що випливають із трудових правовідносин.

З 01 вересня 2015 року ця категорія пільговиків звужена. Так, за пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» у редакції, яка діє з 01 вересня 2015 року, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Отже, починаючи з 01 вересня 2015 року, заявники в справах за вимогами, що випливають із трудових відносин, не звільняються від сплати судового збору, за винятком у двох категоріях: про стягнення заробітної плати та про поновлення на роботі.

Оскільки заявник звернувся до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення середнього заробітку за період затримки виплати сум, належних при звільненні, тому підстав для звільнення його від сплати судового збору на підставі п. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» немає.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду заяви про видачу судового наказу становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб .

Станом на 01.01.2017 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1600 грн.

Таким чином, розмір судового збору, який слід сплатити заявнику становить 320 грн.

Відповідно до ч. 6 ст. 98 ЦПК України до неналежно оформленої заяви застосовуються положення статті 121 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 121 ЦПК позовна заява, подана без додержання вимог ст. ст. 119, 120 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

За вказаних обставин заяву слід залишити без руху для виправлення недоліків, а саме:

- зазначити в заяві місцезнаходження боржника;

- долучити до заяви платіжний документ про сплату судового збору в розмірі 320 грн.;

- долучити до заяви розрахунок сум, належних до стягнення.

На підставі викладеного, та керуючись ст. 98 та ч.1 ст.121 ЦПК України,-

УХВАЛИЛА :

Заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з Публічного акціонерного товариства «Рівнеазот» середнього заробітку за період затримки виплати сум, належних при звільненні - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для виправлення вказаних у даній ухвалі недоліків заяви 5 (пять) днів з дня отримання даної ухвали.

Розяснити, що в разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, заява буде вважатись неподаною та буде повернута заявнику, що не перешкоджає повторному зверненню із аналогічною заявою до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Рівненського

міського суду ОСОБА_2