СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун.№759/4275/17

пр.№2/759/3145/17

14 червня 2017 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Войтенко Ю.В.

за участю секретаря - Самчик І.М.

представника позивача - ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Житлово-будівельного кооперативу «Індикатор-8», треті особи: Головне управління юстиції у м. Києві, Дванадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на майно в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до Житлово-будівельного кооперативу «Індикатор-8», треті особи: Головне управління юстиції у м. Києві, Дванадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на майно в порядку спадкування, в якому просить постановити рішення, яким визнати за ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2

В позові представник зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_3 року помер батько позивача - ОСОБА_4. Померлий був власником квартири АДРЕСА_1. Так, після смерті батька позивач продовжує проживати в квартирі, веде господарство, підтримує в належному стані квартиру, здійснює прибирання та необхідні ремонтні роботи та сплачує всі необхідні комунальні платежі. Як зазначено в позові, заповіт померлий не оформляв. Після смерті ОСОБА_4 залишились прямі спадкоємці: донька - ОСОБА_3, дружина померлого - ОСОБА_5. Дружина померлого відмовилась від прийняття спадщини на користь своєї доньки - ОСОБА_3. 26.06.2015 року за заявою спадкоємиці ОСОБА_3 у Дванадцятій Київській державній нотаріальній конторі була відкрита спадкова справа за № 931/15 щодо майна померлого. 27.01.2016 року державним нотаріусом Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Основенко Л.М. з підстав відсутності оригіналу правовстановлюючих документів на квартиру відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом та рекомендовано звернутись до суду, у зв'язку з чим було подано даний позов до суду (а.с. 2-5).

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала, позов просила задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про час, дату та місце розгляду справи, повідомлявся належним чином (а.с. 26, 41). Від Голови правління Рубіс В.П. надійшло клопотання в якому позовні вимоги визнає у повному обсязі та просив слухати справу без участі представника (а.с. 42).

Представник третьої особи Головне управління юстиції в м. Києві в судове засідання не з'явився, про час, дату та місце розгляду справи, повідомлявся належним чином (а.с. 25, 40). Причини неявки в судове засідання суду не відомі.

Представник третьої особи Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори в судове засідання не з'явився, про час, дату та місце розгляду справи, повідомлявся належним чином (а.с. 24, 39). Від завідувача Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Черноморченко О.В. надійшло клопотання, в якому просить слухати справу у відсутність представника (а.с. 44).

Суд, вислухавши пояснення представника позивача, з'ясувавши обставини справи, дослідивши письмові докази по справі, оглянувши спадкову справу, прийшов до таких висновків.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 року помер ОСОБА_4, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 видано Відділом реєстрації смерті у м.Києві 28.03.2015 року, актовий запис № 5708 (а.с.7).

Після смерті ОСОБА_4 залишилась квартира АДРЕСА_1, яка була йому надана на підставі Ордеру № 044261 від 20 липня 1984 року (а.с. 9).

Відповідно до довідки Житлово-будівельного кооперативу «Індикатор-8» ОСОБА_4 є власником квартири АДРЕСА_1 Сума пайового внеску за квартиру становила 4957 руб. 42 коп. ОСОБА_4 є членом ЖБК «Індикатор-8» з 20 липня 1984 року на підставі рішення Виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів № 524/4 за ордером № 0442261 серії Ж від 11.06.1984 року (а.с. 10).

Відповідно до довідки Житлово-будівельного кооперативу «Індикатор-8» від 14 березня 2017 року, ОСОБА_3, як власниця квартири НОМЕР_2 здійснює належний догляд та утримання нерухомого майна (а.с.13).

26.06.2015 у Дванадцятій Київській державній нотаріальній конторі була відкрита спадкова справа за № 931/15 щодо майна ОСОБА_4, що підтверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 407783573 (а.с.8). Як вбачається із матеріалів даної спадкової справи, із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 звернулась позивач ОСОБА_3. Також, матеріали спадкової справи містять відмову ОСОБА_5 від належної їй частини спадщини після померлого. Згідно матеріалів даної спадкової справи, інших спадкоємців після померлої, які бажали прийняти спадщину, не має.

27.01.2016 року державним нотаріусом Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Основенко Л.М. з підстав відсутності оригіналу правовстановлюючих документів на квартиру відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, що підтверджується Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 27.01.2016 року (а.с.12).

За правилами ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців ).

Згідно з ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За умовами ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Згідно з ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. (стаття 1269 ЦК України )

Положеннями статті 1270 ЦК України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

З матеріалів спадкової справи № 931/15. вбачається, що єдиними спадкоємцем після смерті ОСОБА_4 є його донька - ОСОБА_3.

У п. 8 постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі смерті члена житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного кооперативу, члена садівницького товариства, яким до дня смерті не були внесені повністю пайові внески до складу спадщини входять частина внесеного паю та інші суми, які підлягають поверненню, а не квартира, дача, гараж, садовий будинок. Частка пайового внеску, що належала померлому входить до складу спадщини на загальних підставах. Якщо спадкоємець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди.

Відповідно до ч. 1 ст. 1276 ЦК України, якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов'язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія).

Відповідно до ст. 15 Закону України «Про власність», введеного в дію 15 квітня 1991 року (втратив чинність з 20 червня 2007 року) та ч. 3 ст. 384 ЦК України член житлово-будівельного кооперативу після повної сплати пайового внеску набуває права власності на квартиру.

ОСОБА_4 був членом житлово-будівельного кооперативу «Індикатор-8» з 20 липня 1984 року на підставі рішення Виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів №524/4 за ордером № 0442261 серії Ж від 11.06.1984 р. ОСОБА_4 був самостійним власником квартири АДРЕСА_1 повністю сплатив всі пайові внески в розмірі 4957,42 руб, що складало суму паєнакопичення (а.с.9).

Згідно ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оскаржується або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Оскільки за життя ОСОБА_4 не оформив право власності на квартиру і не мав правовстановлюючого документа, у зв'язку з цим позивач не має можливості оформити спадщину після смерті матері, суд приходить до висновку про задоволення позову.

Відповідно до ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Отже, суд, оцінюючи докази в їх сукупності, дійшов висновку про обґрунтованість та доведеність вимог позивача, оскільки вони відповідають вимогам ст.57-59 ЦПК України.

Керуючись ст. ст.15,16,328,1216,1218,1222,1223,1268 ЦК України, ст. ст.3,10,60,88,209,212-215,218 ЦПК України,-,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_3 до Житлово-будівельного кооперативу «Індикатор-8», треті особи: Головне управління юстиції у м. Києві, Дванадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на майно в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва шляхом подання через Святошинський районний суд м. Києва апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення, а у разі, якщо рішення було проголошено без участі особи, яка його оскаржує, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків або після розгляду справи в апеляційному порядку Апеляційним судом м. Києва, якщо воно не буде скасоване.

Суддя Ю. В. Войтенко