РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 червня 2017 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого-судді Прохоренко В.В.,

секретар Тавожнянська А.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Херсоні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади Антонівської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вказаним вище позовом, в якому свої позовні вимоги обґрунтував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер його батько ОСОБА_2, після його смерті відкрилася спадщина. ОСОБА_3 вступила у фактичне управління та володіння спадковим майном (будинком та іншим майном) після померлого чоловіка, оскільки вона була зареєстрована та постійно мешкала з ним по день смерті в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1. ІНФОРМАЦІЯ_4 мати ОСОБА_3 померла. Він єдиний спадкоємець померлих батьків, інших спадкоємців за заповітом чи за законом немає. Після звернення до приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Задніпряної А.І. йому було повідомлено, що ним пропущений термін для подачі заяви про прийняття спадщини і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку. Просив визначити додатковий строк для прийняття ним спадщини, що відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_4 після смерті ОСОБА_3 та спадщини, що відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_3 після смерті ОСОБА_2.

У судовому засіданні позивач та його представник підтримали позовні вимоги, просили їх задовольнити з підстав, зазначених у позовній заяві.

Представник відповідача в останнє судове засідання не з'явилась, надала заяву про розгляд справи у її відсутність, при вирішенні справи покладалась на розсуд суду.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Частиною 1 статті 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1, ст. 1269 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з положеннями частини 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви саме у період - шість місяців з дня відкриття спадщини з ІНФОРМАЦІЯ_3 по 18.11.1998року; 2) ці обставини визнані судом поважними

Саме така правова позиція висловлена Верховним Судом України у постанові від 04.11.2015при розгляді справи № 6-1486цс15, яка є обов'язковою для суду в частині застосування норми матеріального права у спірних правовідносинах.

Звертаючись до суду з позовом ОСОБА_1 вважав, що ним пропущено строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого батька - ОСОБА_2 та матері - ОСОБА_3 з поважних причин, а саме у зв'язку з тим, що він є єдиним спадкоємцем за законом, інших спадкоємців не має. Окрім того, від двічі звертався до нотаріальної контори із заявою проте вимогу надати додаткові документи.

Відповідно до актового запису про народження № 191 від 11.02.1963 року,зробленого Ленінським районним бюро РАЦС м. Донецьк,батьками ОСОБА_1 є: ОСОБА_2 та ОСОБА_3.

З актового запису № 344 від ІНФОРМАЦІЯ_4, зробленого відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Херсоні вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_3.

З актового запису № 87 від 29.05.1996 року, зробленого Антонівською селищною радою Дніпровського району м. Херсона вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_2.

ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право власності від 20.04.1990 року належить житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1, право власності зареєстроване в ХДБТІ 26.04.1990 року за реєстровим № 29.

Згідно довідки № 2162 від 23.09.2016 року та № 2163 від 23.09.2016 року, виданої Антонівською селищною радою м. Херсона на день смерті ОСОБА_2 та ОСОБА_3 вони були зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1.

З відповіді Державного нотаріального архіву Херсонської області від 07.04.2017 року вбачається, що згідно Спадкового реєстру спадкова справа після смерті ОСОБА_2, померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 не заводилася.

З листа приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Задніпряної А.І. від 03.10.2016 року № 101/01-16 вбачається, що ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3, оскільки ним пропущений установлений законом строк для подачі заяви в нотаріальну контору та на момент її смерті він не був зареєстрований за однією адресою з померлою.

Згідно роз'яснень, які містяться в п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України в №7 «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Виходячи із того, що вичерпного переліку поважних причин пропуску строку на прийняття спадщини законом не передбачено, суд приходить до висновку, що причини, наведені позивачем, є поважними, тому позивачу необхідно надати строк в два місяць для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_4 після смерті його матері ОСОБА_3.

Щодо позовних вимог про визначення додаткового строку для прийняття спадини після смерті ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3, суд зазначає наступне.

Зважаючи на те, що на день смерті ОСОБА_2 - ІНФОРМАЦІЯ_3, позивач не проживав разом із спадкодавцем, із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори не звертався, а причини пропуску подачі відповідної заяви не пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для вчинення таких дій, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову в частині визначення додаткового строку для прийняття спадщини, після ОСОБА_2

На підставі викладеного, ст. 1268, 1270, 1272 ЦК України, Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року, керуючись ст.ст. 10, 11, 57, 60, 212-215 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, додатковий строк в два місяці для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом, після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4, який рахувати з дня набрання рішенням суду законної сили.

В решті позову відмовити за необґрунтованістю.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Херсонської області через Херсонський міський суд Херсонської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з моменту проголошення рішення.

Суддя: В.В. Прохоренко