АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Апеляційне провадження Головуючий в 1 інстанції - Шумейко О.І.
№22-ц/796/4543/2017 Доповідач - Українець Л.Д.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 червня 2017 року колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду міста Києва у складі:

головуючого Українець Л.Д.

суддів Оніщука М.І.,

Шебуєвої В.А.,

за участю секретаря Майданець К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2, поданою представником ОСОБА_3 на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 19 жовтня 2016 року в справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Трест Київміськбуд-1» до ОСОБА_4, ОСОБА_2, ОСОБА_5, треті особи: державний реєстратор Реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві ЮфероваЄвгенія Дмитрівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Башлай Даря Іванівна, про витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання іпотеки припиненою,-

В С Т А Н О В И Л А

У грудні 2015 року ПрАТ «Трест Київміськбуд-1» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_4, ОСОБА_2, ОСОБА_5 про витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання іпотеки припиненою.

У мотивування вимог посилалося на те, що рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 15 січня 2014 року в задоволенні позову ОСОБА_2 до ПрАТ «Трест Київміськбуд-1» про визнання права власності на квартиру АДРЕСА_1 а також звільнення цього майна з-під арешту відмовлено.

Рішенням Апеляційного суду міста Києва від 27 травня 2014 року рішення суду першої інстанції скасовано, ухвалено нове рішення про задоволення позову, а саме, визнано за ОСОБА_2 право власності на квартиру АДРЕСА_2 (загальна площа 145,4 кв. м, житлова площа 73,2 кв.м, що складається з трьох кімнат) та квартиру АДРЕСА_3 (загальна площа 378,7 кв. м, житлова площа 180,3 кв. м, що складається із семи кімнат), звільнено з-під арешту та виключено з акта опису вказані квартири.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 25 вересня 2014 року рішення Апеляційного суду міста Києва від 27 травня 2014 року залишено без змін.

Постановою Верховного Суду України від 02 вересня 2015 року ухвалу Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 25 вересня 2014 року скасовано, справу передано на новий касаційний розгляд.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 21 жовтня 2015 року рішення Апеляційного суду міста Києва від 27 травня 2014 року скасовано, рішення Оболонського районного суду м. Києва від 15 січня 2014 року залишено в силі.

Судами було встановлено, що ПрАТ «Трест Київміськбуд-1» на праві приватної власності належала квартира АДРЕСА_1, та складається з 15 кімнат, житловою площею 374,9 кв.м, загальною площею 730,6 кв.м.

28 травня 2010 року ПрАТ «Трест Київміськбуд-1» від Головного управління містобудування, архітектури та дизайну міського середовища отримано дозвіл на перепланування даної квартири.

У подальшому Київським міським бюро технічної інвентаризації за результатом проведення інвентаризації складено технічні паспорти на квартири АДРЕСА_1

На час розгляду справи судом першої інстанції право власності ПрАТ «Трест Київміськбуд-1» на квартиру АДРЕСА_1 та складається із 15 кімнат житловою площею 374,9 кв. м, загальною площею 730,6 кв. м, не припинено, оскільки спірні квартири АДРЕСА_1 після їхнього перепланування до експлуатації не введені, державна реєстрація права власності на спірні квартири не проведена.

Однак, 27 листопада 2015 року ПрАТ «Трест Київміськбуд-1» стало відомо про відчуження ОСОБА_2 квартири АДРЕСА_1 за вказаною вище адресою на користь ОСОБА_4 за Договором купівлі-продажу від 05 жовтня 2015 року, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Башлай Д.І. та зареєстрованим в реєстрі за №808.

Із наведеного вище вбачається, що квартира АДРЕСА_1, вибула з володіння позивача не за його волею та внаслідок прийняття апеляційним судом 27 травня 2014 року рішення, яке потім було скасоване, а тому ПрАТ «Трест Київміськбуд-1» має право витребувати від добросовісного набувача зазначену квартиру.

Оскільки вперше право власності на квартиру АДРЕСА_1 було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно на підставі скасованого рішення Апеляційного суду м. Києва від 27.05.2014 року за ОСОБА_2, яка надалі була відчужена на користь ОСОБА_4, тому повернення спірної квартири може бути реалізоване шляхом скасування рішень та записів, зроблених на користь ОСОБА_2 та ОСОБА_4, що надасть змогу відновити становище, яке існувало до рушення права власності позивача.

Крім того, спірна квартира передана ОСОБА_4 в іпотеку ОСОБА_5 на підставі Договору іпотеки №812 від 05.10.2015 року, який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Башлай Д.І. та якою внесений запис про іпотеку №11476389 від 05.10.2015 року на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №25052057 від 05.10.2015 року.

За умовами Договору іпотеки ОСОБА_4 передала, а ОСОБА_5 прийняв у іпотеку спірну квартиру в забезпечення виконання основного зобов'язання в розмірі 8 760 500,00 грн, строк виконання якого встановлено 05.10.2018 року.

Таке обтяження спірної квартири іпотекою порушує права позивача, як законного власника нерухомого майна.

Так, майно, яке передане ОСОБА_4 в іпотеку ОСОБА_5, вибуло з власності позивача поза його волею, який згоди на передачу цього майна в іпотеку ОСОБА_5 не надавав, що свідчить про наявність обставин, з якими закон пов'язує припинення іпотеки.

Таким чином, у разі задоволення позову шляхом витребування спірної квартири із незаконного володіння ОСОБА_4 та відновлення становища, яке існувало до вибуття спірного майна з власності позивача, іпотека вказаної квартири підлягає припиненню.

З урахуванням вимог заяви про збільшення позовних вимог ПрАТ «Трест Київміськбуд-1» просило суд:

1) витребувати від ОСОБА_4 з її незаконного володіння квартиру АДРЕСА_1, яка розташована в м. Києві по вул. Оболонська набережна, будинок 15, корпус 2, загальною площею 378,7 кв. м, житлова площа 180,3 кв. м, складається з семи кімнат, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 00 на користь ПрАТ «Трест Київміськбуд-1» шляхом:

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 25042539 від 05.10.2015 року 15:47:20 щодо об'єкту нерухомого майна: квартиру АДРЕСА_1, яка розташована в м. Києві по вул. Оболонська набережна, будинок 15, корпус 2, загальною площею 378,7 кв. м, житлова площа 180,3 кв. м, складається з семи кімнат, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 00;

- скасувати запис про право власності номер: 11471014, зареєстрований 05.10.2015 р. 15:37:17 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: квартиру АДРЕСА_1, яка розташована в м. Києві по вул. Оболонська набережна, будинок 15, корпус 2, загальною площею 378,7 кв. м, житлова площа 180,3 кв. м, складається з семи кімнат, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 00;

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 14160562 від 02.07.2014 р. 15:28:03 щодо об'єкту нерухомого майна: квартири АДРЕСА_1, яка розташована в м. Києві по вул. Оболонська набережна, будинок 15, корпус 2, загальною площею 378,7 кв. м, житлова площа 180,3 кв. м, складається з семи кімнат, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 00;

- скасувати запис про право власності номер: 6231037, зареєстрований 17.06.2014 р. 13:45:54 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: квартиру АДРЕСА_1, яка розташована в м. Києві по вул. Оболонська набережна, будинок 15, корпус 2, загальною площею 378,7 кв. м, житлова площа 180,3 кв. м, складається з семи кімнат, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 00;

2) визнати іпотеку за Договором іпотеки №812 від 05.10.2015 р., укладеного між ОСОБА_4 та ОСОБА_5, який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Башлай Д.І. щодо нерухомого майна: квартири АДРЕСА_1, яка розташована в м. Києві по вул. Оболонська набережна, будинок 15, корпус 2, загальною площею 378,7 кв. м, житлова площа 180,3 кв. м, складається з семи кімнат, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 00, припиненою та застосувати наслідки визнання іпотеки припиненою шляхом:

- скасувати запис про іпотеку №11476389 від 05.10.2015 р. 22:58:54, вчинений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Башлай Дар'єю Іванівною щодо об'єкту нерухомого майна: квартири АДРЕСА_1, яка розташована в м. Києві по вул. Оболонська набережна, будинок 15, корпус 2, загальною площею 378,7 кв. м, житлова площа 180,3 кв. м, складається з семи кімнат, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 00;

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 25052057 від 05.10.2015 р. 23:03:01, прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Башлай Дар'єюІванівною щодо об'єкту нерухомого майна: квартири АДРЕСА_1, яка розташована в м. Києві по вул. Оболонська набережна, будинок 15, корпус 2, загальною площею 378,7 кв. м, житлова площа 180,3 кв. м, складається з семи кімнат, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 00;

- скасувати запис про обтяження №11476375 від 05.10.2015 р. 22:30:30, вчинений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Башлай Дар'єю Іванівною щодо об'єкту нерухомого майна: квартири № 8, яка розташована в м. Києві по вул. Оболонська набережна, будинок 15, корпус 2, загальною площею 378,7 кв. м, житлова площа 180,3 кв. м, складається з семи кімнат, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 00;

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 25052033 від 05.10.2015 р. 22:37:19, прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Баглай Дар'єюІванівною щодо об'єкту нерухомого майна: квартири АДРЕСА_1, яка розташована в м. Києві по вул. Оболонська набережна, будинок 15, корпус 2, загальною площею 378,7 кв. м, житлова площа 180,3 кв. м, складається з семи кімнат, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 00.

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 19 жовтня 2016 року позов Приватного акціонерного товариства «Трест Київміськбуд-1» до ОСОБА_4, ОСОБА_2, ОСОБА_5, треті особи: державний реєстратор Реєстраційної служби Головного управління юстиції у м.Києві Юферова Євгенія Дмитрівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Башлай ДаряІванівна, про витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання іпотеки припиненою задоволено.

Не погоджуючись з рішенням, представник ОСОБА_2 - ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Зазначає, що суд першої інстанції в результаті не повного та всебічного з'ясування усіх фактичних обставин справи помилково застосував до спірних правовідносин відповідні норми матеріального права (п. 3 ч. 1 ст. 388 ЦК України, ст. 17 Закону України «Про іпотеку») та не вирішив справу згідно з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин.

Так, судом першої інстанції не взятий до уваги той факт, що позивач мав волю на вибуття квартири з його володіння, що підтверджується протоколом засідання правління позивача №11/10 від 11.10.2010 року, укладеним між позивачем та ОСОБА_10 попереднього договору купівлі-продажу квартири, листом №2207-01 від 22.07.13 року ТОВ «Експлуатаційна Компанія», єдиним засновником якого є позивач, листом позивача від 05.08.2013 року, адресованим державному виконавцю ВДВС Оболонського РУЮ.

Вказує, що право власності ПрАТ «Трест Київміськбуд-1» на квартиру АДРЕСА_3 та складається з 15 кімнат, житловою площею 374,9 кв.м, загальною площею 730,6 кв.м., не припинено, оскільки квартири АДРЕСА_3 після їх перепланування до експлуатації не введені, державна реєстрація права власності на дані квартири не проведена.

Нерухоме майно (квартира АДРЕСА_3 загальною площею 730,6 кв.м), яке належить позивачу на праві власності, за своїми індивідуальними ознаками фактично видозмінилось, було перероблено в дві інші квартири АДРЕСА_1.

ПрАТ «Трест Київміськбуд-1» не доведено належність останньому на праві власності видозміненої (перероблено) спірної квартири.

Посилається, що в матеріалах справи відсутні докази належності позивачу на праві власності спірної квартири, що в свою чергу виключає можливість витребування даної квартири від ОСОБА_4 на користь ПрАТ «Трест Київміськбуд-1»,у відповідності до ст. 388 ЦК України, на підставі пред'явленого останнім віндикаційного позову.

За таких обставин не вбачається підстав для припинення іпотеки, які передбачені ст. 17 Закону України «Про іпотеку».

Крім того, вимога позивача в частині припинення іпотеки була передчасною, адже іпотека могла б бути припиненою в тому разі, коли б позивач в установленому законом порядку визнав за собою право власності на спірну квартиру, після чого як законний власник звернувся до суду з вимогою про припинення іпотеки.

Заслухавши доповідь судді, пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що скарга не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 303 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку апеляційний суд перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції підставно виходив з їх доведеності та обґрунтованості.

Судом встановлено, що рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 15 січня 2014 року в задоволенні позову ОСОБА_2 до ПрАТ «Трест Київміськбуд-1», Відділу державної виконавчої служби л Оболонського районного управління юстиції у м.Києві, Державної виконавчої служби України, третя особа: ТОВ «Віта Верітас», про визнання права власності та звільнення майна з-під арешту відмовлено.

Рішенням Апеляційного суду міста Києва від 27 травня 2014 року рішення суду першої інстанції скасовано, ухвалено нове рішення про задоволення позову.

Визнано за ОСОБА_2 право власності на квартиру АДРЕСА_2 (загальна площа 145,4 кв. м, житлова площа 73,2 кв.м., що складається з трьох кімнат).

Визнано за ОСОБА_2 право власності на квартиру АДРЕСА_3 (загальна площа 378,7 кв. м, житлова площа 180,3 кв. м, що складається із семи кімнат).

Звільнено з-під арешту та виключено з акта опису вказані квартири.

Звільнено з-під арешту та виключено з акта опису описане та арештоване відповідно до акта опису й арешту майно (додаток 1), складеного 13 серпня 2013 року державним виконавцем ВДВС Оболонського РУЮ в м. Києві Диких О.О. при примусовому виконанні наказу №17/192, виданого 11 жовтня 2011 року Господарським судом м. Києва про стягнення з ПрАТ «Трест Київміськбуд-1» коштів у розмірі 539 640 547 грн 84 коп. на користь ТОВ «Віта Верітас». Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 25 вересня 2014 року рішення Апеляційного суду міста Києва від 27 травня 2014 року залишено без змін.

Постановою Верховного Суду України від 02 вересня 2015 року ухвалу Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 25 вересня 2014 року скасовано, справу передано на новий касаційний розгляд.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 21 жовтня 2015 року рішення Апеляційного суду міста Києва від 27 травня 2014 року скасовано, рішення Оболонського районного суду м. Києва від 15 січня 2014 року залишено в силі. (а.с. 7-17, 172-178 т. 1)

Відповідно до ч. 3 ст. 61 ЦПК України обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Судами встановлено, що ПрАТ «Трест Київміськбуд-1» на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_3 яка розташована в м. Києві по вул. Оболонська набережна, 15, корп.2, та складається з 15 кімнат, жилою площею 374,90 кв.м, загальною площею 730,60 кв.м, що підтверджується Свідоцтвом про право власності, виданим 24 грудня 2007 року Головним управлінням житлового забезпечення Київської міської державної адміністрації. Право власності на дану квартиру зареєстровано 08 січня 2008 року в Київському МБТІ. (а.с. 23 т. 1)

28 травня 2010 року ПрАТ «Трест Київміськбуд-1» від Головного управління містобудування, архітектури та дизайну міського середовища отримано дозвіл на перепланування жилого приміщення, а саме: вищевказаної квартири.

20 грудня 2012 року Київським міським бюро технічної інвентаризації за результатом проведення інвентаризації складено технічні паспорти на квартири АДРЕСА_3 Відповідно до даних технічних паспортів квартира №7 розташована на 4 поверсі, складається з трьох кімнат житловою площею 73,2 кв. м, загальною площею 145,4 кв. м; квартира АДРЕСА_1 розташована на 4 поверсі, складається із семи кімнат житловою площею 180,3 кв. м, загальною площею 378,7 кв. м.

На час розгляду справи судом першої інстанції право власності відповідача ПрАТ «Трест Київміськбуд-1» на квартиру АДРЕСА_3 та складається з 15 кімнат, жилою площею 374,90 кв.м, загальною площею 730,60 кв.мне припинено, оскільки спірні квартири АДРЕСА_3 після їхнього перепланування до експлуатації не введені, державна реєстрація права власності на спірні квартири не проведена.

Відповідно до технічного паспорту станом на 11 листопада 2008 року квартира АДРЕСА_1 складається з семи кімнат, загальною площею 378,7 кв.м, жилою площею 180,3 кв.м. (а.с. 120-125 т. 1)

Із наведеного вбачається, що квартира АДРЕСА_1 за своєю площею увійшла до квартири АДРЕСА_3 що складається з 15 кімнат, загальною площею 730,60 кв.м, право власності на яку виникло у ПрАТ «Трест Київміськбуд-1» в порядку, передбаченому законом.

На підставі рішення Апеляційного суду міста Києва від 27 травня 2014 року ОСОБА_2 зареєстрував за собою право власності на квартиру АДРЕСА_3 загальною площею 378,7 кв.м., житловою площею 180,3 кв.м що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №23851993 від 04 липня 2014 року. (а.с. 26 т. 1)

У подальшому 05 жовтня 2015 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 укладено Договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1, що знаходиться: м. Київ, Оболонська набережна, 15, корп. 2, який посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Башлай Д.І. та зареєстровано в реєстрі за №808. (а.с. 140-141 т. 1)

За положеннями ст. ст. 316, 317 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Згідно із ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Відповідно до закріпленого в статті 387 ЦК України загального правила власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно без відповідної правової підстави заволоділа ним.

Статтею 388 ЦК України передбачено право власника на витребування майна від добросовісного набувача. Якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно: 1) було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння; 2) було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння; 3) вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом.

У п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» від 6 листопада 2009 року №9 роз'яснено, що реституція як спосіб захисту цивільного права (частина перша статті 216 ЦК) застосовується лише в разі наявності між сторонами укладеного договору, який є нікчемним чи який визнано недійсним. У зв'язку з цим вимога про повернення майна, переданого на виконання недійсного правочину, за правилами реституції може бути пред'явлена тільки стороні недійсного правочину.

Норма частини першої статті 216 ЦК не може застосовуватись як підстава позову про повернення майна, переданого на виконання недійсного правочину, яке було відчужене третій особі. Не підлягають задоволенню позови власників майна про визнання недійсними наступних правочинів щодо відчуження цього майна, які були вчинені після недійсного правочину.

У цьому разі майно може бути витребувано від особи, яка не є стороною недійсного правочину, шляхом подання віндикаційного позову, зокрема від добросовісного набувача - з підстав, передбачених частиною першою статті 388 ЦК.

Відповідно до частини п'ятої статті 12 ЦК добросовісність набувача презюмується. Якщо судом буде встановлено, що набувач знав чи міг знати про наявність перешкод до вчинення правочину, в тому числі й те, що продавець не мав права відчужувати майно, це може свідчити про недобросовісність набувача і є підставою для задоволення позову про витребування у нього майна.

Рішення суду про задоволення позову про повернення майна, переданого за недійсним правочином, чи витребування майна із чужого незаконного володіння є підставою для здійснення державної реєстрації права власності на майно, що підлягає державній реєстрації, за власником, а також скасування попередньої реєстрації (статті 19, 27 Закону України від 1 липня 2004 року №1952-IV "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень").

У п. 23, 24 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав" від 07 лютого 2014 року №5 також розяснено, що відповідно до статті 387 ЦК та частини 3 статті 10 ЦПК особа, яка звернулася до суду з позовом про витребування майна із чужого незаконного володіння, повинна довести своє право власності на майно, що знаходиться у володінні відповідача. Під час розгляду такого позову відповідач згідно зі статтею 388 ЦК має право заперечити проти позову про витребування майна з його володіння шляхом подання доказів відплатного придбання ним цього майна в особи, яка не мала права його відчужувати, про що він не знав і не міг знати (добросовісний набувач). У такому разі пред'явлення зустрічного позову про визнання добросовісним набувачем не вимагається і, крім того, не є належним способом судового захисту (стаття 16 ЦК), оскільки добросовісність набуття - це не предмет позову, а одна з обставин, що має значення для справи та підлягає доказуванню за позовом про витребування майна.

Добросовісність володіння, набуття майна створюють ще одну важливу перевагу для незаконного володільця речі, а саме: коли від недобросовісного набувача майно може бути витребуване в усіх випадках, то від добросовісного законного набувача - у разі коли майно загублене, викрадене або вибуло з володіння власника (іншої особи, якій він передав майно у володіння) іншим шляхом поза їхньою волею (стаття 388 ЦК).

Якщо річ було продано особою, яка одержала її за договором від власника, добросовісному набувачеві, то від останнього власник не може витребувати свою річ, оскільки у цьому випадку річ вибула як з володіння власника, так і з володіння його контрагента за договором з їх власної волі, тому право власника на витребування своєї речі з незаконного володіння обмежується інтересами добросовісного набувача.

Якщо майно набуте безоплатно, навіть і добросовісним набувачем, від особи, яка не мала права його відчужувати, власник вправі витребувати майно в усіх випадках.

Отже, власник майна не може витребувати його з незаконного володіння іншої особи за сукупності трьох умов: а) набувач має бути добросовісним набувачем - він не повинен знати, що купує майно не у власника; б) майно має бути придбане набувачем за гроші, тобто повинно бути саме купленим; в) власник має втратити володіння цим майном з власної волі.

Матеріалами справи підтверджено, що квартира АДРЕСА_3 у м. Києві вибула з володіння ПрАТ «Трест Київміськбуд-1» поза його волею, а саме, на підставі рішення суду про визнання за ОСОБА_2 права власності на таку квартиру, яке в подальшому було скасовано.

Таким чином, ПрАТ «Трест Київміськбуд-1» має право на витребування спірного нерухомого майна від добросовісного набувача ОСОБА_4 за правилами ст. 388 ЦК України.

05 жовтня 2015 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 укладено Договір іпотеки, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Башлай Д.І. та зареєстрований в реєстрі за №812. (а.с.199-204 т. 1)

Згідно п. 1.1 Договору іпотеки цей договір забезпечує вимоги іпотекодержателя, що виникають з Договору позики, посвідченого 05.10.2015 року Башлай Д.І. приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу за р. №807, укладеного між ОСОБА_5 та ОСОБА_4, за яким ОСОБА_4 зобов'язана в порядку, передбаченому Договором позики, повернути ОСОБА_5 в строк до 05.10.2018 року, включно, суму позики у розмірі 8760500,00 гривень та сплатити можливі штрафні санкції.

Предметом іпотеки є належне іпотекодавцю на праві приватної власності наступне майно: - нерухоме майно, яким є квартира АДРЕСА_1, загальною площею 378,7 кв.м, житловою - 180,3 кв.м, яка складається з 7 жилих кімнат, та знаходиться за адресою: АДРЕСА_3

Відповідно до п. 3.1 Договору іпотеки звернення стягнення на майно здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса, за цим договором або за договором про задоволення вимог іпотекодержателя шляхом передачу права власності на майно, в рахунок виконання обов'язків позичальника за договором позики, іпотекодержателю в порядку, встановленому ст. 37 Закону України «Про іпотеку» та умовами цього договору, чи продажу іпотекодержателем майна від свого імені за вибором останнього.

У зв'язку з посвідченням Договору іпотеки приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Башлай Д.І. накладено заборону відчуження спірної квартири до припинення чи розірвання договору іпотеки та зареєстровано в реєстрі за №813.

Згідно із ст. 572 ЦК України в силу застави кредитор (заставодержатель) має право у разі невиконання боржником (заставодавцем) зобов'язання, забезпеченого заставою, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом (право застави).

У ст. 574 ЦК України передбачено, що застава виникає на підставі договору, закону або рішення суду.

За положеннями ст. 575 ЦК України іпотекою є застава нерухомого майна, що залишається у володінні заставодавця або третьої особи.

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про іпотеку» предметом іпотеки можуть бути один або декілька об'єктів нерухомого майна за таких умов: нерухоме майно належить іпотекодавцю на праві власності або на праві господарського відання, якщо іпотекодавцем є державне або комунальне підприємство, установа чи організація; нерухоме майно може бути відчужене іпотекодавцем і на нього відповідно до законодавства може бути звернене стягнення; нерухоме майно зареєстроване у встановленому законом порядку як окремий виділений у натурі об'єкт права власності, якщо інше не встановлено цим Законом.

Іпотека припиняється у разі: припинення основного зобов'язання або закінчення строку дії іпотечного договору; реалізації предмета іпотеки відповідно до цього Закону ; набуття іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки; визнання іпотечного договору недійсним; знищення (втрати) переданої в іпотеку будівлі (споруди), якщо іпотекодавець не відновив її; з інших підстав, передбачених цим Законом (ст. 17 Закону України «Про іпотеку»).

Оскільки спірна квартира підлягає витребуванню з володіння ОСОБА_4 на користь ПрАТ «Трест Київміськбуд-1», наслідком такого витребування є припинення права власності ОСОБА_4 на квартиру.

Таким чином, з моменту передачі квартири її законному власнику така квартира не може залишатися в обтяженні, накладеному без згоди власника ПрАТ «Трест Київміськбуд-1».

Так як ПрАТ «Трест Київміськбуд-1» як законний власник не давав свою згоду на передачу квартири АДРЕСА_3 іпотеку, а умовами Договору іпотеки передбачено право ОСОБА_5 на звернення стягнення на предмет іпотеки, тому суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про припинення іпотеки за Договором іпотеки від 05 жовтня 2015 року в зв'язку з витребуванням квартири з володіння ОСОБА_4 та скасування рішень і записів державних реєстраторів в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про іпотеку та обтяження щодо спірної квартири.

При цьому колегія суддів зазначає, що ухваленим рішенням суду першої інстанції права ОСОБА_2 не порушено, оскільки останній не набув права власності на квартиру АДРЕСА_3, так як рішення суду, на підставі якого апелянт зареєстрував право власності на спірну квартиру, у подальшому було скасовано.

Отже, суд першої інстанції повно та всебічно з'ясував обставини справи, дав їм належну оцінку.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовуються.

Рішення суду відповідає вимогам закону, наданим доказам, обставинам справи і підстав для його скасування з мотивів, викладених в апеляційній скарзі, не вбачається.

Керуючись статтями 303, 304, 307, 308, 313-315 ЦПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А

Апеляційну скаргу ОСОБА_2, подану представником ОСОБА_3 відхилити.

Рішення Оболонського районного суду м. Києва від 19 жовтня 2016 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена протягом двадцяти днів до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ шляхом подачі касаційної скарги до цього суду.

Головуючий Л.Д. Українець

Судді М.І. Оніщук

В.А.Шебуєва