Дата документу "16" червня 2017 р.
Справа № 320/4027/17-ц
Провадження №2/320/2632/17
УХВАЛА

ВМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2017 року м. Мелітополь

Суддя Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області Бахаєв І.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, без самостійних вимог Приватний нотаріус Мелітопольського міського нотаріального округу Запорізької області ОСОБА_3 про розірвання спадкового договору,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, третя особа, без самостійних вимог Приватний нотаріус Мелітопольського міського нотаріального округу Запорізької області ОСОБА_3 про розірвання спадкового договору.

Також позивач у поданій до суду позовній заяві просить звільнити її від сплати судового збору при подачі позову, посилаючись на маленький розмір пенсії. Зазначає, що вказані обставини є підставою для звільнення її від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1, ч. 3 ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Як вбачається з матеріалів справи, при зверненні до суду з позовом позивачем судовий збір не сплачений.

При цьому, в позовній заяві позивач зазначає, що вона має бути звільнена від сплати судового збору на підставі скрутного матеріального становища. Однак, відповідно до положень Закону України «Про судовий збір» в редакції, що набрала чинності 01 вересня 2015 року, ст. 5 Закону України «Про судовий збір» викладена у новій редакції, де чітко визначено пільги щодо сплати судового збору. Позивач, не відноситься до певної категорії осіб, які звільняються від сплати судового збору. При цьому, положення ч. 3 ст. 2 ЦПК України визначають, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час виникнення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Також, у разі наявності розбіжностей між загальним і спеціальним нормативно-правовим актом перевага надається спеціальному, якщо він не скасований виданим пізніше загальним актом. Тому, оскільки спеціальним законом, який визначає підстави для звільнення від сплати судового збору та пільги щодо його сплати, є Закон України «Про судовий збір», то саме цей нормативно-правовий акт підлягає застосуванню.

Таким чином, враховуючи конституційний принцип рівності сторін перед законом і судом та положення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якими судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу, суд приходить до висновку про відсутність передбачених законом підстав для задоволення заяви про відстрочення сплати судового збору при подачі позову, а за таких обставин в задоволенні вказаної заяви необхідно відмовити.

Крім того, приймаючи до уваги зазначені вище обставини, вбачається, що позов було подано з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України.

Так, в порушення ч. 5 ст. 119 ЦПК України, судовий збір не оплачений.

Дану позовну заяву треба залишити без руху, оскільки вона подана з порушенням вимог ст.119 ЦПК України, а саме:

- при звернені до суду з даним позовом позивачем не сплачено судовий збір;

Згідно роз'яснень, які містяться у пункті 3 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17 жовтня 2014 року подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Зокрема, частиною п'ятою статті 119 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Отже, якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору (частина п'ята статті 119 ЦПК України), не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві (стаття 121 ЦПК України) або залишення заяви без розгляду (пункт 8 частини першої статті 207 ЦПК України).

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою підприємцем складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивачу за подання до суду даної позовної заяви необхідно сплатити 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 2089,68 грн.

Відповідно до ст.121 ЦПК України, позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст.ст.119,120 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Зазначені обставини перешкоджають відкриттю провадження у справі, тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для виправлення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, без самостійних вимог Приватний нотаріус Мелітопольського міського нотаріального округу Запорізької області ОСОБА_3 про розірвання спадкового договору - залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків 3 (три) дні з дня отримання позивачем копії ухвали про залишення позову без руху.

У разі невиконання вищевказаного у встановлений термін, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: І.М. БАХАЄВ