Головуючий в І інстанції Потапенко А.В.
Єдиний унікальний № 374/90/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2017 року м. Ржищів

Ржищівський міський суд Київської області у складі:

головуючого - судді Потапенка А.В.,

за участі секретаря - Маламан Я.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ржищів Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа - ОСОБА_3, про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

23 травня 2017 року ОСОБА_1 звернулась до Ржищівського міського суду Київської області із вищевказаним позовом, посилаючись на те, що 29 липня 2014 року помер її батько ОСОБА_4, який постійно проживав у власному будинку № 6 по вул. Запорізькій у м. Ржищів Київської області. Після смерті батька відкрилася спадщина на його майно за законом та за заповітом, який він склав 7 квітня 2004 року. Відповідно до заповіту належний йому на праві приватної власності будинок з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: Київська область, м. Ржищів вул. Запорізька, 6, заповів дочці ОСОБА_1 Однак спадкоємцями за законом першої черги є дружина померлого ОСОБА_2 та діти: ОСОБА_1 та ОСОБА_3

Позивач звернулася до нотаріуса лише в травні 2017 року, відповідно, пропустила встановлений законодавством строк для подання заяви про прийняття спадщини, про що її повідомив нотаріус у своїй відповіді № 228/01-16 від 22 травня 2017 року.

ОСОБА_1 вважає, що пропустила даний строк по незалежним від неї обставинам, оскільки до 1 березня 2017 року вона була зареєстрована та проживала у ІНФОРМАЦІЯ_1. Про заповіт батька вона нічого не знала та проживала на досить значній відстані від місця знаходження спадкового майна, що підтверджується місцем реєстрації у паспорті. Крім того, вважала, що спадщина батька вже переоформлена іншими спадкоємцями. Після того, як вона зареєструвалася у м. Ржищів і стала проживати зі своєю матір'ю ОСОБА_2, остання лише у квітні 2017 року дала їй зазначений вище заповіт батька від 7 квітня 2004 року. ОСОБА_1 вказувала, що вона не мала змоги в період з серпня 2014 року по 29 січня 2015 року приїхати в м. Ржищів чи в м. Кагарлик до нотаріуса. Проаналізувавши ситуацію позивач вирішила скористатись своїм правом та звернутись до суду, оскільки відповідач ОСОБА_2 та третя особа ОСОБА_3 вважають, що зазначене у заповіті батька майно повинна успадкувати саме позивач.

Враховуючи викладене вище, посилаючись на ст. 1272 ЦК України, позивач просила визначити їй додатковий строк протягом трьох місяців, достатній для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом на майно померлого 29 липня 2014 року ОСОБА_4

У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з'явилась, подавши заяву, у якій позовні вимоги підтримувала та просила розглядати справу без її участі.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з'явилась, подала заяву, у якій позов підтримувала, просила задовольнити, справу просила розглядати без її участі.

Третя особа ОСОБА_3 у судове засідання не з'явилась, подавши заяву, в якій позов підтримувала, просила задовольнити, справу просила розглядати без її участі.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Згідно свідоцтва про смерть, серії І-ОК № 314778 від 29 липня 2014 року, виданого відділом ДРАЦС реєстраційної служби Ржищівського МУЮ в Київській області, встановлено, що ОСОБА_4 помер 29 липня 2014 року (а.с. 8).

Судом встановлено що після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина на житловий будинок, що розташований за адресою: Київська область, м. Ржищів, вул. Запорізька, 6, що підтверджується письмовими доказами по справі: копією заповіту ОСОБА_4 від 7 квітня 2004 року (а.с. 9), копією свідоцтва про право на спадщину від 7 квітня 2004 року № 1338, виданого ОСОБА_4 (а.с. 10).

З довідки, виданої виконавчим комітетом Ржищівської міської ради Київської області № 4-52-524 від 22 травня 2017 року ОСОБА_1, встановлено, що вона проживає в ІНФОРМАЦІЯ_2, її батько ОСОБА_4 був зареєстрований за вказаною адресою з 28 березня 1979 року до дня смерті 29 липня 2014 року згідно записів із будинкової книги та свідоцтва про смерть (а.с. 11).

Листом приватного нотаріуса Кагарлицького районного нотаріального округу ОСОБА_5 № 228/01-16 від 22 травня 2017 року ОСОБА_6 повідомлено, що вона пропустила передбачений законом шестимісячний строк для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 Спадкову справу після померлого не заведено. Одночасно роз'яснено, що постанови про відмову як такої бути не може, бо умови для вчинення нотаріальної дії відсутні (а.с.12).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року (справа № 6-85цс12), від 4 листопада 2015 року (справа № 6-1486цс15) та від 14 вересня 2016 року (справа № 755/7357/15-ц), яка згідно зі статтею 360-7 ЦПК України є обов'язковою для судів, які зобов'язані привести свою судову практику у відповідність із рішенням Верховного Суду України.

Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України Про судову практику у справах про спадкування № 7 від 30 травня 2008 року визначено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно з ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Судом було встановлено, що позивач не подала заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори в установлений законом строк, оскільки проживала на значній відстані від місця знаходження спадкового майна, а саме: в с. Сухоносівка Чорнухинського району Полтавської області, в період з 26 березня 1997 року по 1 березня 2017 року, що підтверджується записом місця реєстрації у паспорті, серії КН 371436, виданого Чорнухинським РВ УМВС України в Полтавській області 21 березня 1997 року ОСОБА_1 (а.с. 5-6), про заповіт батька їй не було відомо.

За змістом ч. 4 ст. 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що позивач ОСОБА_1 з поважних причин пропустила шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті свого батька ОСОБА_4, тому є підстави для визначення строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

За змістом ч. 2 ст. 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Отже, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Керуючись ст. ст. 1216-1218, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 10, 11, 57-59, 60, 174, 197, 213-215, 218, 223 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1, - задовольнити в повному обсязі.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4, який помер 29 липня 2014 року, строком три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не було скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Апеляційного суду Київської області через Ржищівський міський суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Повне рішення виготовлено 15 червня 2017 року.

Суддя