Справа № 138/2681/16-ц
Провадження №:2/138/37/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.06.2017 м. Могилів-Подільський

Могилів-Подільський міськрайонний суд Вінницької області, в складі:

головуючого судді Жикевич Т.Б.,

за участю: секретарів Алєксєєвої І.Д., Цибульської Т.І.,

представника позивача ОСОБА_1,

відповідача ОСОБА_2,

представник відповідачів ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_2 про визнання права на земельну частку (пай) та право власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, зустрічним позовом ОСОБА_5, ОСОБА_6 до ОСОБА_4 про визнання права на обов'язкову частку у спадщині,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 звернувся до Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області з позовом до ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_2 про визнання права на земельну частку (пай) та право власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, який мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_7. Після його смерті відкрилась спадщина на земельну ділянку (пай) № 232 загальною площею 2,9881 га, яка знаходиться на території Серебрійської сільської ради, в тому числі земельна ділянка площею 2,7953 га ріллі та земельна ділянка площею 0,1928 га багаторічні насадження. Позивач та його мати ОСОБА_8 прийняли спадщину після смерті ОСОБА_7, оскільки були зареєстровані та проживали з ним.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача ОСОБА_8. Після її смерті відкрилась спадщина на земельну ділянку № 231 загальною площею 2,9881 га, в тому числі земельна ділянка площею 2,7953 га рілля та земельна ділянка площею 0,1928 га багаторічні насадження.

Позивач та відповідачі є спадкоємцями після смерті батьків. ОСОБА_9 в шестимісячний строк після смерті матері подав заяву до нотаріуса про відмову від прийняття спадщини на користь позивача.

Позивач звернувся до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, однак постановою нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальних дій, позивачу було відмовлено у оформленні спадкових прав, оскільки жодних документів на земельні ділянки, які є спадковими він нотаріусу не подав.

Вказані обставини стали підставою для звернення до суду з позовом, в якому він просить постановити рішення, яким визнати за ним право на земельний пай № 232 площею 2,9881 га в тому числі земельну ділянку площею 2,7953 ріллі та земельну ділянку площею 0,1928 га багаторічні насадження, яка в землях Серебрійської сільської ради і належить померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7, а також визнати право власності на земельний пай № 231 загальною площею 2,9881 га, в тому числі земельну ділянку площею 2,7953 га - рілля та земельну ділянку площею 0,1928 га, під багаторічними насадженнями, який знаходиться в землях Серебрійської сільської ради і належить померлій ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_8.

Відповідачі у справі ОСОБА_5, ОСОБА_6 та ОСОБА_2 подали до суду зустрічний позов до ОСОБА_4 про визнання права на обов'язкову частку у спадщині.

Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 13.01.2017 закрито провадження у цивільній справі за зустрічним позовом в частині вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про визнання права на обов'язкову частку в спадщині.

Зустрічний позов мотивовано тим, що позивачі за зустрічним позовом не вбачають підстав для задоволення первісного позову. Так, позивачі за зустрічним позовом вважають, що ОСОБА_4 грубо порушує їх право на спірне майно та вважають, що мають рівні права на оформлення спадкового майна в рівних частках кожному.

Крім того, в зустрічному позові вказано, що довідка Серебрійської сільської ради № 624 від 29.03.2016 про реєстрацію та проживання ОСОБА_7 та ОСОБА_10 за адресою АДРЕСА_1 є неналежним доказом, оскільки ОСОБА_4 на день смерті спадкодавця проживав за адресою АДРЕСА_2.

Також, позивачі за зустрічним позовом зазначають, що постанова нотаріуса від 16.06.2016 про відмову у вчиненні нотаріальної дії видана ОСОБА_4 прийнята у відповідності до вимог чинного законодавства.

Позивачі вказують, що з огляду на те, що всі спадкоємці є особами пенсійного віку, вважають що кожен спадкоємець має рівні права при успадкуванні спадкового майна після смерті батьків, а тому просять суд прийняти рішення, яким визнати право на обов'язкову частку в спадщині, яка залишилась після смерті ОСОБА_7, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_8, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2, а саме: по 1/4 частки спадкового майна за ОСОБА_2 та ОСОБА_6

В судовому засіданні представник позивача по первинному позову позовні вимоги підтримала. Просила позов задоволити в повній мірі та відмовити в задоволенні зустрічного позову.

Відповідач ОСОБА_2, який також є представником відповідача ОСОБА_2 та ОСОБА_3, як представник відповідача ОСОБА_6, який також є представником відповідача ОСОБА_2 в судовому засіданні проти задоволення первісного позову заперечили з підстав викладених в зустрічному позові. Зустрічний позов просили задоволити.

Розглянувши позови, заслухавши представників сторін спору та відповідача ОСОБА_2, дослідивши матеріали первісного та зустрічного позову, оцінивши докази в їх сукупності суд дійшов таких висновків.

ОСОБА_7 та ОСОБА_8 зареєстрували шлюб 17 листопада 1946 року. Після реєстрації шлюбу прізвище дружини «ОСОБА_8». Дана обставина підтверджується Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя № 8 від 17.05.2016 (а.с.20).

Батьками ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_2 є ОСОБА_12 та ОСОБА_8, що підтверджується копіями свідоцтв про народження НОМЕР_6; НОМЕР_7; НОМЕР_8; НОМЕР_9 (а.с.12, 102, 105, 107).

В позовах також вказано, що у батьків сторін спору також був ще син ОСОБА_9, однак свідоцтво про його народження в матеріалах справи відсутнє. Є лише зазначений нижче доказ його смерті та факту відмови від спадщини після смерті ОСОБА_8 на користь ОСОБА_4

ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_10 (а.с.11).

Згідно листа Управління Держгеокадастру у Могилів-Подільському районі Вінницької області № 29-28-99.3-596/2-16 від 31.03.2016, відповідно до розпорядження Могилів-Подільської РДА № 437 від 27 листопада 2003 року додатку «Список працівників СТОВ «Україна-1», пенсіонерів з їх числа та колишнього держгоспу «Україна» с. Серебрія Могилів-Подільського району Вінницької області на передачу у власність земельних часток (паїв) і виготовлення державних актів на право власності на землю» померлому ОСОБА_7 належить земельна ділянка (пай) № 232 загальною площею - 2,9881 га, в тому числі земельна ділянка площею 2,7953 га рілля та земельна ділянка площею - 0,1928 га багаторічні насадження. Державний акт на право власності на земельну ділянку (пай) на ім'я ОСОБА_7 не друкувався та не видавався (а.с.31).

Факт належності померлому ОСОБА_7 права на земельну частку (пай) про які вказано в листі підтверджується: протоколом № 3 загальних зборів співвласників СТОВ «Україна-1» с. Серебрія від 31.10.2001, яким було затверджено списки членів СТОВ «Україна-1», які мають право на земельну частку (пай). В матеріалах справи наявна копія затверджених Списків громадян-членів сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Україна-1» с. Серебрія Могилів-Подільського району Вінницької області від 21.11.2001, які мають право на земельну частку (пай) в якому за № 225 значиться ОСОБА_7.

Крім того, в матеріалах справи містить копія Державного акту на право власності співвласників на земельну ділянку площею 0,1928 га, НОМЕР_5 виданого на підставі розпорядження РДА від 27 листопада 2003 року за № 437, в додатку до якого значиться ОСОБА_7, як співвласника (а.с.205,206). Разом з тим, такий правовстановлюючий документ був виданий після смерті ОСОБА_7, а відтак він не набув за життя права власності на земельну ділянку.

Таким чином, після смерті ОСОБА_7 залишилось спадкове майно у виді права на земельну частку (пай) загальною площею 2,9881 га, яка знаходиться на території Серебрійської сільської ради, в тому числі земельна частка (пай) площею 2,7953 га ріллі та площею 0,1928 га багаторічні насадження.

Згідно довідок № 934 від 17.05.2016 та № 624 від 29.03.2016 виконкому Серебрійської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області, ОСОБА_7, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1, проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1. За даною адресою на день смерті спадкодавця проживали та були зареєстровані ОСОБА_8, ОСОБА_4 та невістка ОСОБА_10. Спадкоємцями після смерті ОСОБА_7 залишились ОСОБА_8, ОСОБА_2, ОСОБА_4, ОСОБА_6, ОСОБА_2, ОСОБА_9 (а.с.13,14).

Відповідачі в зустрічному позові та в судовому засіданні зазначили, що вказану вище довідку № 624 від 29.03.2016 вони піддають сумніву, оскільки відповідач за зустрічним позовом ОСОБА_7 та ОСОБА_10 проживали в АДРЕСА_1, а не за адресою вказаною в довідці.

Разом з тим, жодних доказів обставин про які вказує сторона відповідача суду надано не було.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Сама сторона відповідача вказала, що в строк, передбачений законом вони спадщину не прийняли.

Крім того, постановою Кабінету Міністрів України № 207 від 02 березня 2016 року було визначено повноваження сільських, селищних та міських рад щодо реєстрації/зняття з реєстрації місця проживання осіб на території відповідною адміністративно-територіальної одиниці.

Таким чином, довідку сільської ради про реєстрацію особи суд не може не вважати неналежним доказом.

Зважаючи на дату смерті ОСОБА_7, а саме ІНФОРМАЦІЯ_1, у вказаний період діяли норми ЦК УРСР.

З аналізу змісту ст. 554 ЦК УРСР слідує, що частки спадщини, які прийняли спадкоємці є рівними, за виключенням коли один із спадкоємців відмовився від належної йому частки на користь одного зі спадкоємців.

Відповідно до положень ст. 549 ЦК УРСР, визнається, що спадкоємець прийняв спадщину якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Зважаючи на викладене, суд вважає, що ОСОБА_8 та ОСОБА_4 прийняли спадщину після смерті ОСОБА_7 в порядку, передбаченому положеннями ст. 549 ЦК УРСР.

Разом з тим, як уже зазначалось вище, доказів прийняття спадщини іншими спадкоємцями після смерті батька суду надано не було і про такі докази не повідомлено.

Таким чином, суд вважає, що частини у спадщині позивача та дружини померлого є рівними, тобто по 1/2.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_8, що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 (а.с.10).

На день смерті матері сторін спору віподвідачу ОСОБА_2 виповнився 61 рік, а відповідачу ОСОБА_6 - 63 роки.

За життя ОСОБА_8 не оформила свої спадкові права після смерті чоловіка. Дана обставина підтверджується інформаційними довідками зі Спадкового реєстру № 45451057 та № 45451069 від 18.10.2016, згідно яких спадкова справа після смерті ОСОБА_7 не заводилась (а.с.66,67).

Згідно довідок № 626 від 29.03.2016 та № 110 від 29.01.2014 виконкому Серебрійської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області, ОСОБА_8, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 проживала та була зареєстрована одна за адресою: АДРЕСА_1. Спадкоємцями після її смерті залишились ОСОБА_2, ОСОБА_4, ОСОБА_6, ОСОБА_2, ОСОБА_9 (а.с.21,24).

З матеріалів спадкової справи № 78/2014 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_8 слідує, що позивач прийняв спадщину, подавши до нотаріуса заяву у встановлений законом строк (а.с.70).

Крім того, в матеріалах вказаної вище спадкової справи наявна заява ОСОБА_9 від 04.03.2014 про відмову від прийняття спадщини на користь ОСОБА_4, яка надана в строк, передбачений ст. 1270 ЦК України (а.с.84).

Відповідно до ст. 1273 ЦК України, спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Згідно свідоцтва про смерть НОМЕР_2, ОСОБА_9 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.25).

Відповідно до листа Управління Держгеокадастру у Могилів-Подільському районі Вінницької області № 29/28-99.3-1154/2-16 від 06.07.2016 відповідно до розпорядження Могилів-Подільської РДА № 437 від 27 листопада 2003 року додатку «Список працівників СТОВ «Україна-1», пенсіонерів з їх числа та колишнього держгоспу «Україна» с. Серебрія Могилів-Подільського району Вінницької області на передачу у власність земельних часток (пай) і виготовлення державних актів на право власності на землю», зокрема, померлій ОСОБА_8 належить земельна ділянка (пай) № 231 загальною площею - 2,9881 га, в тому числі земельна ділянка площею - 2,7953 га рілля та земельна ділянка площею - 0,1928 га багаторічні насадження. Цільове призначення земельних ділянок - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с.32).

Право власності ОСОБА_8 на земельну ділянку площею 2,7953 га, що розташована в землях Серебрійської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області, кадастровий номер НОМЕР_3, підтверджується копією Державного акту на право власності на земельну ділянку НОМЕР_4 та Витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку НВ-016 від 25.04.2016 (а.с.23,33).

Право власності ОСОБА_8 на земельну ділянку площею 0,1925 га, що розташована на території Серебрійської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області підтверджується державним актом на право співвласників на земельну ділянку НОМЕР_5.

Таким чином, після смерті ОСОБА_8 залишилось спадкове майно, а саме земельна ділянка площею 2,7953 га та земельна ділянка площею 0,1925 га, що розташовані на території Серебрійської сільської ради, а також право на 1/2 частину земельної частки (паю) загальною площею 2,9881 га, яке ОСОБА_8 успадкувала після смерті чоловіка ОСОБА_7

Постановою державного нотаріуса Могилів-Подільської районної державної нотаріальної контори ОСОБА_13 № 02-31/844 від 16.06.2016 ОСОБА_4 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину з тієї підстави, що ОСОБА_4 жодних документів на земельні ділянки, що є спадковими та належали ОСОБА_7, померлому ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_8, яка прийняла його спадкове майно, але не оформила своїх спадкових прав, передбачених чинним законодавством, в нотаріальну контору не надав. Крім того, в постанові зазначено, що крім позивача є інші спадкоємці, яких нотаріальна контора повідомляла про відкриття спадщини за заявою позивача, але тільки ОСОБА_5 повідомив про намір звертатись до суду з питання продовження строку на прийняття спадщини. Інші спадкоємці не повідомили нотаріальну контору про свої дії, і як слідує із матеріалів спадкової справи № 78/2014 вони спадщину не приймали і про їх наміри нотаріусу не відомо. Оскільки між спадкоємцями є спір, то визначити частки та видати кожному із них свідоцтво про право на спадщину на конкретну частку спадкового майна нотаріус не має змоги (а.с.29).

Таке рішення нотаріуса не оскаржувалось.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права та обов'язки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1268 ЦК України для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини.

Згідно положень ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Аналогічне правило діяло в ЦК УРСР, оскільки ст. 524 та ст. 550 ЦК УРСР було передбачено, що спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом. Спадкоємство за законом має місце, коли і оскільки воно не змінено заповітом. Якщо немає спадкоємців ні за законом, ні за заповітом, або жоден з спадкоємців не прийняв спадщини, або всі спадкоємці позбавлені заповідачем спадщини, майно померлого за право спадкоємства переходить до держави. Строк для прийняття спадщини, встановлений статтею 549 цього Кодексу, може бути продовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними. Спадщина може бути прийнята після закінчення зазначеного строку і без звернення до суду при наявності згоди на це всіх інших спадкоємців, які прийняли спадщину.

Разом з тим, суду не надано доказів прийняття спадщини після смерті ОСОБА_7 та ОСОБА_8 відповідачами у справі, які є позивачами по зустрічному позову - ОСОБА_2 та ОСОБА_6

Також, як слідує з пояснень відповідача ОСОБА_2 та представника відповідачів ОСОБА_3, з позовом до суду про надання додаткового строку для прийняття спадщини відповідачі не звертались. Крім того, в разі згоди ОСОБА_4 на прийняття спадщини даними особами поза межами встановленого законом строку, вони не скористались правом на подання заяви про прийняття спадщини, за його письмовою згодою, нотаріусу або в сільському населеному пункті - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Як слідує з положень ст. 535 ЦК УРСР, неповнолітні або непрацездатні діти спадкодавця (в тому числі усиновлені), а також непрацездатні дружина, батьки (усиновителі) і утриманці померлого успадковують, незалежно від змісту заповіту, не менше двох третин частки, яка належала б кожному з них при спадкоємстві за законом (обов'язкова частка). При визначенні розміру обов'язкової частки враховується і вартість спадкового майна, що складається з предметів звичайної домашньої обстановки і вжитку.

Також, ч. 1 ст. 1241 ЦК України, передбачено, що малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов'язкова частка). Розмір обов'язкової частки у спадщині може бути зменшений судом з урахуванням відносин між цими спадкоємцями та спадкодавцем, а також інших обставин, які мають істотне значення.

Тобто, гарантія права на обов'язкову частку у спадщині діє за умови наявності заповіту. В даному ж випадку, ні батько, ні мати заповідальне розпорядження не вчинили.

При вирішенні зустрічного позову суд вважає безпідставними доводи позивачів за зустрічним позовом, що в разі пред'явлення позову про захист права на обов'язкову частку у спадщині таке право може бути захищено за відсутності факту прийняття спадщини у строк передбачений ст. 549 ЦК УРСР, ст. 1270 ЦК України, згідно аналізу змісту ст. 524, 548 ЦК УРСР та ст. 1268 цього Кодексу.

Такий висновок суду ґрунтується на тому, що передумовою захисту будь-якого права на спадкове майно є прийняття спадщини спадкоємцем у строк або у спосіб визначений ст. 549, 550 ЦК УРСР, ст. 1270, 1271 ЦК України.

Таким чином, враховуючи те, що відповідачі спадщину після смерті батьків не прийняли, відсутні підстави для задоволення зустрічного позову.

Пунктом 1 частини 2 статті 16 ЦК України передбачено такий спосіб захисту цивільних прав та інтересів, як визнання права.

Суд, зважаючи на положення вказаних вище норм та встановленні обставини справи, зокрема, те, що позивач є спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_7 та ОСОБА_8, а також те, що він прийняв спадщину після їх смерті, вважає, що слід ухвалити рішення про визнання за ОСОБА_4 в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_8, право власності на земельну ділянку, площею 2,7953 га - рілля, яка знаходиться на території Серебрійської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області та земельну ділянку площею 0,1928 га (багаторічні насадження), яка знаходиться на території Серебрійської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області; визнати за ОСОБА_4 в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_8, право на 1/2 частину земельної частки (паю) № 232 загальною площею 2,9881 га, в тому числі земельної частки (паю) площею 2,7953 га - рілля та земельної частки (паю) площею 0,1928 га (багаторічні насадження), який знаходиться на території Серебрійської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області, яку ОСОБА_8 прийняла після смерті ОСОБА_7, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1, однак не оформила свої спадкові права; визнати за ОСОБА_4 в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7, право на 1/2 частину земельної частки (паю) № 232 загальною площею 2,9881 га, в тому числі земельної частки (паю) площею 2,7953 га - рілля та земельної частки (паю) площею 0,1928 га (багаторічні насадження), який знаходиться на території Серебрійської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області.

При вирішенні спору суд зважає на те, що якщо за життя спадкодавці ОСОБА_7 не набув права власності на нерухоме майно, а саме на земельні частки (паї), то спадкоємець також не набуває права власності у порядку спадкування. До спадкоємця переходять лише визначені майнові права, які належали спадкодавцям на час відкриття спадщини. Для набуття права власності у встановленому законодавством порядку спадкоємець повинен здійснити дії, які необхідні для набуття права власності на визначене нерухоме майно.

На підставі викладеного вище та ст. 524, 535, 548, 549, 550 ЦК УРСР, 16, 1218,1226,1268,1270 ЦК України, керуючись ст.3,10,11, 59,60, 61, 197,209,212-214 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ :

Позов ОСОБА_4 задовольнити.

Визнати за ОСОБА_4 в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_8, право власності на земельну ділянку, кадастровий номер № НОМЕР_3, площею 2,7953 га - рілля, яка знаходиться на території Серебрійської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області та належала ОСОБА_8 на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку НОМЕР_4 від 29.01.2004 та земельну ділянку площею 0,1928 га (багаторічні насадження), яка знаходиться на території Серебрійської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області та належала ОСОБА_8 на підставі Державного акту на право власності співвласників на земельну ділянку НОМЕР_5 від 06.07.2004.

Визнати за ОСОБА_4 в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_8, право на 1/2 частину земельної частки (паю) № 232 загальною площею 2,9881 га, в тому числі земельної частки (паю) площею 2,7953 га - рілля та земельної частки (паю) площею 0,1928 га (багаторічні насадження), який знаходиться на території Серебрійської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області, яку ОСОБА_8 прийняла після смерті ОСОБА_7, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1, однак не оформила свої спадкові права.

Визнати за ОСОБА_4 в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7, право на 1/2 частину земельної частки (паю) № 232 загальною площею 2,9881 га, в тому числі земельної частки (паю) площею 2,7953 га - рілля та земельної частки (паю) площею 0,1928 га (багаторічні насадження), який знаходиться на території Серебрійської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області.

Стягнути з ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_2 в рівних частинах на користь ОСОБА_4 судові витрати в розмірі 1437 (одна тисяча чотириста тридцять сім) гривень 45 копійок.

В задоволенні зустрічного позову ОСОБА_5, ОСОБА_6 до ОСОБА_4 про визнання права на обов'язкову частку у спадщині - відмовити.

Судові витрати по зустрічному позову залишити за позивачами за зустрічним позовом.

Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: Т.Б. Жикевич