АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа 754/9966/15-ц Головуючий у 1-й інстанції - Петріщева І.В.
№ апеляційного провадження 22-ц/796/819/2017 Доповідач - Рубан С.М.
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 травня 2017 року колегія суддів судової палати з цивільних справ Апеляційного суду м. Києва в складі:

головуючого судді Рубан С.М.

суддів Желепа О.В., Іванченко М.М.

при секретарі Горбачова І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 10 грудня 2015 року у справі за позовом ОСОБА_3 до Київської міської ради, треті особи: Головне управління юстиції в м. Києві, П'ятнадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом,-

В С Т А Н О В И Л А :

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 10 грудня 2015 року позов ОСОБА_3 до Київської міської ради, треті особи: Головне управління юстиції в м. Києві, П'ятнадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом - задоволено.

Визнано за ОСОБА_3 право власності на двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Не погоджуючись з рішенням суду, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на його незаконність, необґрунтованість, неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким в задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

В судовому засіданні представник скаржника підтримав апеляційну скаргу.

Позивач та його представник проти апеляційної скарги заперечили.

Інші учасники процесу в судове засідання не з'явились, про час і місце розгляду справи повідомлені належно, тому в порядку ч. 2 ст. 305 ЦПК України їх неявка не перешкоджає розгляду справи.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення осіб, які з'явились в судове засідання, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду та матеріали справи в межах апеляційного оскарження, дійшла наступного висновку.

ОСОБА_3 звернулась до суду з позовом, в якому просить визнати за нею право власності на двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року. Посилалася на те, що після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина на квартиру АДРЕСА_1, та оскільки за життя ОСОБА_4, заповіт не складав, у шлюбі не перебував та дітей не мав, єдиним спадкоємцем за законом першої черги після його смерті був його рідний батько ОСОБА_5, який відповідно до свідоцтва про смерть, виданого Виконавчим комітетом Ничипорівської сільської ради Яготинського району Київської області, актовий запис № 4 від 28 січня 2015 року, помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року. Зазначає, що відповідно до ст. 1263 ЦК України у третю чергу право на спадкування за законом мають рідний дядько та тітка спадкоємця, тому єдиною спадкоємицею померлого ОСОБА_4 є його рідна тітка ОСОБА_3, за заявою якої про прийняття спадщини Державним нотаріусом П'ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори була заведена спадкова справа після його смерті, додатково зазначивши, що спадкоємців першої черги за законом після смерті ОСОБА_4 немає.

Відповідно до довідки Житлово-експлуатаційної контори № 305 Деснянського району м. Києва, у квартирі АДРЕСА_2 ОСОБА_6 була зареєстрована з 18.12.1985 року по день смерті - ІНФОРМАЦІЯ_3 року, знята з обліку 05.12.2002 року та ОСОБА_4, який був зареєстрований 18.12.1985 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 року, померлий та знятий з обліку ІНФОРМАЦІЯ_6 року.

Постановою 17 червня 2015 року державний нотаріус П'ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори відмовила ОСОБА_3 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_4 на квартиру АДРЕСА_1, оскільки відсутні правовстановлюючі документи на вказану квартиру.

Ухвалюючи рішення про задоволення позову, суд першої інстанції виходив з наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року, що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с. 14).

ОСОБА_7 померла ІНФОРМАЦІЯ_5 року, що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с. 15).

ОСОБА_3 є рідною сестрою ОСОБА_7 та рідною тіткою ОСОБА_4, що підтверджується рішенням Деснянського районного суду від 25.05.2015 року (а.с. 7-12).

Згідно даних Комунального підприємства Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна квартира АДРЕСА_1 на праві власності зареєстрована за: ОСОБА_7 та ОСОБА_4 в рівних долях на підставі свідоцтва по право власності на житло, виданого відділом приватизації державного житлового фонду Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації 25.02.2002 року, що також підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло (а.с. 16-17).

Як вбачається з копії довідки Житлово-експлуатаційної контори № 305 Комунального підприємства "Дирекція з управління та обслуговування житлового фонду" Деснянського району м. Києва у квартирі АДРЕСА_1. була зареєстрована з 18.12.1985 року по день смерті - ІНФОРМАЦІЯ_3 року, померла та була знята з обліку 05.12.2002 року; ОСОБА_4, який був зареєстрований з 18.12.1985 року по день смерті - ІНФОРМАЦІЯ_4 року, помер та був знятий з обліку ІНФОРМАЦІЯ_6 року; більш ніхто зареєстрований не був (а.с. 18).

Згідно ст. 549 ЦК України ОСОБА_4 вважається таким, що прийняв спадщину після смерті своєї матері ОСОБА_7, оскільки він фактично вступив у володіння спадковим майном, проте право на спадщину не оформив, що було встановлено судом.

Позивач ОСОБА_3 18 лютого 2015 року звернулась до П'ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 (а.с. 1).

Постановою від 12 березня 2015 року державного нотаріуса П'ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, після смерті ОСОБА_4, через не прийняття нею спадщини в установлений законом строк та не підтвердження родинних стосунків з померлим (а.с.25).

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 25.05.2015 року було встановлено факт родинних відносин між позивачем та померлими, а саме: що ОСОБА_3 є рідною сестрою ОСОБА_7 та рідною тіткою ОСОБА_4, визначений додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

ОСОБА_3 17 червня 2015 року звернулась до П'ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 (а.с. 35).

Постановою від 17 червня 2015 року державного нотаріуса П'ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори було відмовлено в отриманні свідоцтва про право на спадщину за законом, після смерті ОСОБА_4, через відсутність правовстановлюючих документів на квартиру (а.с. 36).

Відповідно до ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи визначені у заповіті, а у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України.

Відповідно до статті 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Згідно ст. 1263 ЦК України у третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця.

За таких обставин, виходячи з положень статей 1258 та 1263 ЦК України, суд дійшов висновку про задоволення позовної заяви.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду виходячи з наступного.

Задовольняючи позов суд виходив з того, що позивач є єдиним спадкоємцем майна після смерті сина її рідної сестри - племінника ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 року, як його рідна тітка та спадкоємиця третьої черги за законом, оскільки заповіту померлий ОСОБА_4 не залишив.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 від 25.02.2002 року квартира АДРЕСА_3 належала на праві спільної часткової власності ОСОБА_4 та ОСОБА_7 (сину та колишній дружині батька ОСОБА_7 ОСОБА_11.).

ІНФОРМАЦІЯ_7 року померла ОСОБА_7 Після її смерті залишилась спадщина, яка складалась з 1/2 частини квартири АДРЕСА_3. Єдиним спадкоємцем першої черги відповідно до ст. 529 ЦК України в редакції ЦК 1963 року був її син ОСОБА_4, оскільки на день смерті з ОСОБА_9 ОСОБА_7 була розлучена.

В передбачений законодавством термін до Державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4 не звернувся, проте фактично вступив в управління та володіння майном, оскільки проживав та був зареєстрованим на момент смерті разом зі своєю матір'ю ОСОБА_7 на день її смерті, та розпоряджався і користувався майном померлої матері.

Відповідно до ст. 549 ЦК України в редакції ЦК 1963 року спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном.

Таким чином, ОСОБА_4 фактично прийняв спадщину після смерті своєї матері ОСОБА_7

ІНФОРМАЦІЯ_4 року ОСОБА_4 помер.

Після його смерті відкрилась спадщина, яка складалась з квартири АДРЕСА_3. Єдиним спадкоємцем померлого ОСОБА_4 був його батько ОСОБА_9 В передбачений ст. 1270 ЦК України термін з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори ОСОБА_9 звернутись не встиг через перебування на стаціонарному лікуванні, але оскільки він постійно проживав однією сім'єю разом зі своїм сином ОСОБА_4, що підтверджується рішенням Яготинського районного суду Київської області від 07.04.2015 року у справі № 382/587/15, відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України, вважається таким, що прийняв спадщину після смерті сина.

Відповідно до ч. 1 ст. 1276 ЦК України, якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов'язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія).

В даному випадку єдиним таким спадкоємців був ОСОБА_1

Таким чином, спадщина, що відкрилась після смерті ОСОБА_4 та складалась з квартири АДРЕСА_3, була прийнята єдиним спадкоємцем - його батьком ОСОБА_9

Іншого спадкового майна після смерті ОСОБА_4 немає.

Відповідно до ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкуванняпочергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

ІНФОРМАЦІЯ_8 року помер ОСОБА_9

Після його смерті відкрилась спадщина, до складу якої входила, в тому числі, квартира АДРЕСА_3.

Ухвалою Яготинського районного суду Київської області від 10.09.2015 року у справі № 382/1192/15-ц за позовом ОСОБА_10 до ОСОБА_1 про вирішення спору про право та визнання права власності на спадкове майно, судом було визнано мирову угоду, відповідно до якої за ОСОБА_1 визнано право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_3.

Ухвала набрала законної сили.

Рішенням Яготинського районного суду Київської області від 27.11.2015 року у справі № 382/2181/15 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_10 про визнання права власності на спадкове майно, було визнано за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_3, в порядку спадкування за законом після померлого ОСОБА_4

Рішення набрало законної сили.

Отже, на момент ухвалення судом оскаржуваного рішення ОСОБА_1 був законним власником спірної квартири, а тому даним рішенням вирішено питання щодо його майна, чим порушено його право власності на зазначене майно.

Таким чином, доказами наданими суду встановлено, що єдиним спадкоємцем першої черги відповідно до ст.1261 ЦК України після смерті ОСОБА_4 є його батько ОСОБА_9

В передбачений ст.1270 ЦК України термін із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори ОСОБА_9 звернутись не встиг, але ОСОБА_9 прийняв спадщину після смерті свого сина - ОСОБА_4 в порядку ст.1268 ЦК України, що встановлено рішенням Яготинського районного суду Київської області від 07.04.2015 року.

Враховуючи, що розпорядженням померлого на випадок його смерті був заповіт на користь онука ОСОБА_1, він є єдиним спадкоємцем вищевказаного майна ОСОБА_9

Згідно ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

В силу ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщиниі не припинилися внаслідок його смерті.

Таким чином, колегією суддів встановлено, що рішенням суду про визнання за позивачем ОСОБА_3 права власності на квартиру АДРЕСА_4 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 порушені права ОСОБА_1, єдиного спадкоємця за заповітом майна померлого ОСОБА_9, який був спадкоємцем першої черги після його померлого сина ОСОБА_4

На підставі вищевикладеного, рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову в задоволенні позову ОСОБА_3

Керуючись ст.ст. 303, 304, 307, 309, 313-316 ЦПК України, колегія суддів, -

В И Р І Ш И Л А :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 - задовольнити.

Рішення Деснянського районного суду м. Києва від 10 грудня 2015 року - скасувати, ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_3 - відмовити.

Рішення набирає законної сили з моменту проголошення, може бути оскаржено в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом 20 днів.

Головуючий Судді