СОЛОМ`ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 червня 2017 року Солом'янський районний суд м. Києва

в складі судді Кицюк В.С.,

за участю секретаря Піддубняк І.О.,

представників заявника ОСОБА_2 та ОСОБА_3,

представника заінтересованої особи ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_2, яка діє в інтересах ОСОБА_8, заінтересовані особи Правобережне об'єднане управління Пенсійного фонду України в м. Києві, ОСОБА_5, про встановлення факту знаходження дитини на утриманні, -

В С Т А Н О В И В :

31.10.2016 заявник звернувся до суду із вищезазначеною заявою (а.с.3)

01.11.2016 відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями відбулося визначення судді з розгляду даної справи та матеріали останньої передані головуючому (а.с.1)

02.11.2016 ухвалою суду заяву залишено без руху на надано час на усунення зазначених в ухвалі недоліків поданої заяви (а.с.13)

11.11.2016 представник заявника отримав ухвалу суду та 14.11.2016 подана заява про усунення недоліків на виконання вищезазначеної ухвали суду (а.с.17, 19)

16.11.2016 відкрито провадження у справі та призначений судовий розгляд на 07.02.2017, про що повідомлено всіх учасників провадження та направлено кожному відповідні документи (а.с.28-33)

07.02.2017 через канцелярію суду подано заяву від представника ОСОБА_5 - ОСОБА_4 про залучення особи до участі в справі в якості заінтересованої особи з посиланням на те, що рішення у цій справі може вплинути на її права (а.с.41), яка вирішена судом в судовому засіданні та також задоволено клопотання останнього представника про оголошення в судовому засіданні перерви для надання можливості ознайомитися із матеріалами заяви (а.с.47, 50), також задоволено клопотання представника заявника про виклик свідків (а.с.48)

13.02.2017 ОСОБА_4 подала апеляційну скаргу на ухвалу суду у цій справі про відкриття провадження у справі, де серед іншого представник наполягала на тому, що в даній справі має місце спір про право і суд всупереч норм діючого законодавства, за її переконанням, на стадії відкриття провадження у справі не з'ясував конкретну мету звернення заявника до суду із цією заявою (а.с.53)

Колегія суддів Апеляційного суду м. Києва 09.03.2017 перевірила доводи представника ОСОБА_4, зокрема, і зауваження щодо існування на даний час численних судових процесів між сторонами та напружених у зв'язку з цим взаємовідносин, та залишила апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу районного суду - без змін, зауваживши, що вона є законною та обгрунтованою (а.с.89-90)

В судовому засіданні 01.06.2017 представник заінтересованої особи на запитання головуючого, чи є в неї клопотання, відповіла, що спочатку, на даний момент немає, в подальшому просила повернутися до питання, оскільки в неї з'вилися клопотання, після того, як судом було відмовлено за клопотанням ОСОБА_7 про залучення ще даної особи до участі в справі в якості заінтересованої особи, оскільки представник останньої жодних доводів, за якими можна б було б зробити висновок про те, що рішення може вплинути чи стосуватися її прав та/чи свобод, не навела, остання була впевнена, що заявник насправді звернувся до суду не з тією заявою, яка є в матеріалах справи, а подав фактично "завуальовану"заяву, маючи на меті встановити зовсім інший факт, ніж той, який наведений в резолютивній частині його заяви.

Також представник ОСОБА_4 категорично заперечувала проти можливості розпочати розгляд справи за відсутності представника Правобережного об'єднаного управління ПФУ в м. Києві, стверджуючи про те, що відсутність заінтересованої особи, є перешкодою для розгляду справи, проте, судом було прийнято рішення про можливість розпочати розгляд справи за таких обставин.

Так, не погодившись з такими рішеннями суду, представник ОСОБА_4 просила змінити порядок та повернутися до питання наявності в неї клопотань, під час чого заявила вимогу про залишення даної заяви без розгляду.

При цьому, даний представник посилалася на обов'язок суду ухвалити таке рішення в разі, якщо судом під час судового розгляду заяви в порядку окремого провадження буде встановлено наявність спору про право.

При цьому, судом було звернуто увагу даного представника на те, що стадія відкриття провадження у даній справі, коли було можливо в разі встановлення судом на тій стадії наявності спору про право, - відмовити відкритті провадження у справі, пройшла, і для того, щоб встановити ймовірно це під час судового розгляду є необхідним в першу чергу такий судовий розгляд розпочати. Наразі, ж судовий розгляд не розпочинався, заява не оголошувалася,пояснення учасників не заслуховувалися.

Проте, представник ОСОБА_4 не погодившись із цим, заявила відвід головуючому у справі, мотивований її незгодою із ухваленими судом до цього рішеннями, в тому числі тими, які ухвалювалися на місці із занесенням в журнал судового засідання.

Представники заявника кожний окремо категорично не погодилися із заявленим відводом, вважали його безпідставним та таким, який направлений на затягування розгляду справи і вбачали в ньому зловживання своїми процесуальними правами представника заінтересованої особи. Також просили звернути увагу даного представника на неприпустимість тиску на суд ні в такий спосіб, ні в спосіб "погроз" ініціювання в разі незадоволення заяв і клопотань заінтересованої особи дисциплінарних проваджень щодо судді.

Заслухавши представників та дослідивши матеріали справи в частині заявленого відводу, суд приходить до наступного висновку.

Так, статтями 20, 21 ЦПК України передбачені виключні підстави для відводу судді, проте обставини, зазначені представником щодо підстав відводу головуючого не є достатніми та обґрунтованими доводами про неможливість суддею розгляду справи, будь-яка заінтересованість судді у результаті розгляду справи або сумнів в об`єктивності та неупередженості не підтверджені посиланнями на певні достовірні факти, а тому приводу для відводу не вбачається.

Незгода будь-кого з ухваленими судом рішеннями не може бути підставою для відводу головуючого від участі в справі.

Відповідно до ч.5 ст.124 Конституції України судові рішення є обов`язковими для виконання на всій території України.

Згідно ст.126 Конституції України незалежність і недоторканість суддів гарантується Конституцією і законами України і розкриття змісту цих понять зводиться в тому числі і у виявленні поваги до постановлених судом будь-якої юрисдикції і ланки судової системи рішень за надання реальної можливості їх оскарження у передбаченому відповідним законом порядку.

Судді при здійсненні правосуддя незалежні й підкоряються лише закону, а вплив на них у будь-який спосіб забороняється. Незалежність і недоторканність суддів є невід'ємними складовими їхнього статусу та гарантуються Конституцією та законами України.

Гарантії незалежності і недоторканності суддів як носіїв судової влади та самостійності судів як судових органів визначено Конституцією та законами України. Недопустимо втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, прояв неповаги до суду та встановлено відповідальності за такі діяння.

Недоторканність суддів не є особистим привілеєм, а як один з елементів статусу суддів має публічно-правове призначення - забезпечити здійснення правосуддя незалежним, неупередженим і справедливим судом. При чому заборона впливу на суддів у будь-який спосіб поширюється на весь час обіймання посади судді (статті 3, 8, 55 Конституції України)

Процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.

Можливі особисті мотиви і уподобання сторін в даному випадку жодним чином не можуть впливати на прийняття рішень судом, і відтак враховуватися під час прийняття рішення по заявленому відводу.

Реакція представника заінтересованої особи на зауваження головуючого на її дії, висловлювання в судовому засіданні, також не може бути підставою для відводу, оскільки виключно головуючому надано право та обов`язок керувати процесом таким чином, щоб пояснення сторін та інших учасників процесу в тому числі по заявленим клопотанням, а також самі клопотання стосувалися виключно предмету заяви та тих заяв, по яким виносяться питання на обговорення.

Головуючий керує судовим засіданням, спрямовуючи судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного і об`єктивного з`ясування обставин справи, з суворим дотриманням прав осіб, які беруть участь у справі, усуваючи з судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

При цьому дії головуючого спрямовані на забезпечення можливості здійснення всіма учасниками процессу їх прав та обов`язків, а особи, які беруть уасть у справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права, не зловживаючи ними, та виконувати процесуальні обов`язки.

У відповідності до положень п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя підлягає відводу від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об'єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.20-21, 23-24 ЦПК України, суд-

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви про відвід - відмовити.

Судовий розгляд справи продовжити в том же складі суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.С. Кицюк