Справа № 308/2623/17
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

21 березня 2017 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бедьо В.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про притягнення до кримінальної відповідальності, скасування протоколу загальних зборів членів кооперативу та спростування наклепу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з даною позовною заявою.

Дослідивши матеріали поданої позовної заяви, приходжу до висновку, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху оскільки подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, якою визначено, що заява повинна містити зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

З прохальної частини позову вбачається, що позивачем ставиться декілька вимог немайнового характеру, зокрема про притягнення до кримінальної відповідальності ОСОБА_2, скасування « Протоколу № 1 загальних зборів членів кооперативу «Космос» від 17.06.2014 року та спростування наклепів.

Вивчивши вимоги позивача щодо відкриття відносно ОСОБА_2 кримінального провадження, суд вважає за необхідне повідомити, що до компетенції Ужгородського міськрайонного суду не входить відкриття кримінального провадження відносно особи.

Порядок досудового розслідування кримінальних правопорушень визначений положеннями Глави 19 Кримінально-процесуального кодексу.

Крім того в порушення п.3 ч. 2 ст. 119 УПК України, позивач не конкретизував зміст позовних вимог щодо захисту честі та гідності.

Суд вважає за необхідне довести до відома позивача, що обовязок довести факт поширення інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права, законодавцем покладено на позивача у відповідності до ст. 7 ЦК України.

Відповідно до частини другої ст. 47-1 Закону України «Про інформацію» оціночними судженнями, за винятком образи чи наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, зокрема критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості.

Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. В прецедентній практиці Європейського Суду з прав людини також розглядалось питання поширення оціночних суджень. Так, у справі «Лінгенс проти Австрії» Європейський Суд з прав людини вказав, що: «Суд повинен нагадати, що свобода вираження поглядів гарантована п. 1 ст. 10, становить одну з основних підвалин демократичного суспільства й одну з принципових умов його розвитку та умов самореалізації кожної особи. За умови додержання п. 2 свобода вираження стосується не лише тієї «інформації» або тих «ідей», які отримані належним чином або розглядаються як необразливі чи незначні, а й тих, що викликають образу, обурення або неспокій. Такими є вимоги плюралізму, терпимості і широти поглядів, без яких «демократичне суспільство» неможливе».

Надаючи оцінці позовній вимозі ОСОБА_1 щодо спростування наклепів та надання судом відповідної оцінки наклепам ,суд виходить із наступного.

Положеннями ст. 277 ЦК України визначено, що фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім'ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Право на відповідь, а також на спростування недостовірної інформації щодо особи, яка померла, належить членам її сім'ї, близьким родичам та іншим заінтересованим особам.

Негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного.

Спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію.

Поширювачем інформації, яку подає посадова чи службова особа при виконанні своїх посадових (службових) обов'язків, вважається юридична особа, у якій вона працює.

Якщо особа, яка поширила недостовірну інформацію, невідома, фізична особа, право якої порушено, може звернутися до суду із заявою про встановлення факту недостовірності цієї інформації та її спростування. (Абзац третій частини четвертої статті 277 із змінами, внесеними згідно із Законом N 3261-IV від 22.12.2005)

Узагальнуючи зазначене суддя приходить до висновку, що позивачем невірно обрано спосіб захисту його порушених прав, такий зобовязаний чітко сформулювати свої вимоги у відповідності до вимог, визначених чинним законодавством.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 в межах одного позову поєднав вимоги, які підлягають розгляду за правилами різних видів судочинства ( притягнення до кримінальної відповідальності регулює КПК України, захист порушених прав, свобод, що виникають із цивільних відносин регулює ЦПК).

Однак положеннями ст. 16 ЦПК України регламентовано, що не допускається обєднання в одне провадження вимог, які підлягають розгляду за правилами різних видів судочинства.

Згідно ст. 121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву (заяву, скаргу) подано без додержання вимог, викладених у статтях119 і 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача (заявника, скаржника) і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач (заявник, скаржник) відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 ЦПК України, позовна заява (заява, скарга) вважається поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про притягнення до кримінальної відповідальності, скасування протоколу загальних зборів членів кооперативу та спростування наклепу - залишити без руху.

Розяснити позивачу про необхідність усунення вказаних недоліків до 05.04.2017 року, але не більше пяти днів з дня отримання копії ухвали, та попередити, що в противному разі заява буде вважатись неподаною, та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_3