Справа № 209/694/17
Провадження № 2/209/719/17
УХВАЛА

залишення позовної заяви без руху

22 березня 2017 року м. Кам′янське

Суддя Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області Маслов Д.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: Третя Дніпродзержинська державна нотаріальна контора, Обласне комунальне підприємство «Дніпродзержинське бюро технічної інвентаризації» про визнання права власності на ? частину спадщини в порядку спадкування за законом, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3, в якому просить визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом на ? частину нерухомого майна у вигляді квартири за адресою: АДРЕСА_1, житловою площею 30,6 кв.м, загальною площею 53,4 кв.м, після смерті її батька ОСОБА_4; стягнути з відповідача на її користь сплату судового збору.

В позовній заяві позивачем ОСОБА_2 викладене клопотання про звільнення від сплати судового збору, яка обґрунтована тим, що вона має важкий майновий стан та те, що на даний час не працює, знаходиться у декретній відпустці по догляду за дитиною до трьох років.

Особа, яка заявила відповідне клопотання, згідно із ст.10 ЦПК України, повинна навести доводи і надати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Перевіривши доводи клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору, суд не вбачає підстав для його задоволення, виходячи з наступного.

Згідно зі ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій статті 8 Закону України «Про судовий збір».

Крім того, п.29 Постанови №10 від 17.10.2014 року Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» передбачено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

В обґрунтування заявлених вимог про звільнення від сплати судового збору позивачем не надано належних доказів підтверджуючих її тяжкого майнового стану. Тому неможливість сплати судового збору через матеріальний стан позивачем не доведена, що обумовлює відмову в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Слід зазначити, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов'язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Відтак в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Враховуючи, що клопотання про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає, у зазначеній цивільні справі не може бути відкрите провадження, оскільки позивачем не сплачено судовий збір за звернення до суду з позовною заявою, тому позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: Третя Дніпродзержинська державна нотаріальна контора, Обласне комунальне підприємство «Дніпродзержинське бюро технічної інвентаризації» про визнання права власності на ? частину спадщини в порядку спадкування за законом, необхідно залишити без руху, оскільки не відповідає вимогам ст.ст.119-120 ЦПК України, з наступних підстав.

Позивачем в позовній заяві не зазначена ціна позову щодо вимог майнового характеру, згідно п.2 ч.1 ст.80 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна; позивачем до позовної заяви не доданий документ, що підтверджує сплату судового збору.

Розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 Цивільного процесуального кодексу України такий обов'язок покладається на позивача. Аналогічна правова позиція викладена в пункті 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду про визнання права власності, про яке йдеться в позові та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

Згідно пп.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на наведене, позивачу слід зробити оцінку вартості майна на дату звернення до суду та сплатити судовий збір у розмірі, передбаченому пп.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ст.121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: Третя Дніпродзержинська державна нотаріальна контора, Обласне комунальне підприємство «Дніпродзержинське бюро технічної інвентаризації» про визнання права власності на ? частину спадщини в порядку спадкування за законом.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом 5 днів з дня отримання даної ухвали суду.

Роз'яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків, позовна заява буде вважатися неподаною та буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Дніпровського районного суду

м. Дніпродзержинська Д.В. Маслов