Справа № 171/2020/15-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2017 року Суддя Апостолівського районного суду Дніпропетровської області Чумак Т.А., ознайомившись з матеріалами зустрічної позовної заяви ОСОБА_1, яка подана його представником ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення часток у спільній сумісній власності, поділ майна подружжя,

встановила:

10.03.2017 року ОСОБА_1, через свого представника звернувся до Апостолівського районного суду Дніпропетровської області з зустрічною позовною заявою до ОСОБА_3 про визначення часток у спільній сумісній власності, поділ майна подружжя.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, вважаю, що заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, а тому в порядку ст. 121 ЦПК України її слід залишити без руху для усунення недоліків з огляду на наступне.

Відповідно до ст.119 ЦПК України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі, зокрема, зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру;виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування.

Згідно зі ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Особа, права якої порушено, може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права. Під способами захисту суб'єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника.

Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Частина 2 ст. 16 ЦК України визначає загальний перелік способів захисту цивільних прав та інтересів. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Позивачем у зустрічному позові заявлено позовну вимогу про залишення у його власності ? частини квартири № 16, розташованої в м. Зеленодольськ, по вул. Будівельна, б. 1, Апостолівського району Дніпропетровської області, залишення у власності ОСОБА_1 автомобіля марки «ОСОБА_4 Крузер прадо», державний номер НОМЕР_1, гаражу, розташованого в м. Зеленодольськ Апостолівського району Дніпропетровської області, та житлового будинку, розташованого в м. Апостолове по вул. Лесі Українки, буд. 27, Дніпропетровської області.

Такий спосіб захисту цивільних прав та інтересів, як «залишення у власності майна», статтею 16 ЦК України не передбачено, водночас в позовній заяві не зазначено, на підставі якого закону або договору позивач просить захистити його право саме таким способом.

Таким чином, позивачу необхідно визначити спосіб захисту свого права у відповідності до вимог ст. 16 ЦК України.

Крім того, слід зазначити наступне.

Позивачем в порушення вимог п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України не зазначено ціну позову щодо вимог майнового характеру, яка відповідно до ст. 80 ЦПК України визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна; у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Відповідно до ч.5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

До позовної заяви позивачем подано квитанцію про сплату судового збору в сумі 1100 гривень.

Відповідно до ч.1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється: за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно вимог Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою підлягає сплаті судовий збір за ставкою, визначеною ст. 4 Закону України «Про судовий збір», яка становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Абзацом 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» передбачено, що з 1 січня 2017 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1600 гривень.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»,у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

В зустрічній позовній заяві не зазначена ціна позову щодо вимог майнового характеру, однак відповідно до мотивувальної частини такої заяви позивач стверджує що квартира № 79, яка розташована в м. Київ по вул. Краснова, б. 17, коштує - 2 500 000 гривень.

Враховуючи, що позивач просить визнати право власності за ним на 2/5 частини вказаної квартири судовий збір необхідно обраховувати з суми - 1 000 000 грн., яка є вартістю 2/5 частин відповідної квартири.

Один відсоток вказаної суми (10 000 грн.) є більшим за максимальний розмір судового збору даної категорії справ,який становить 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 8000 грн., тому розмір судового збору за даним позовом, який повинен бути сплаченим - становить 8000 грн.

Отже,позивачу необхідно усунути зазначені вище недоліки, визначившись з передбаченим законом способом (способами) захисту порушених прав з урахуванням положень ст. 16 ЦК України; зазначити ціну позову з урахуванням дійсної вартості всього майна та надати докази сплати судового збору у сумі 6900 гривень (8000 1100 грн., сплачених раніше), який сплачується на розрахунковий рахунок № 0036, отримувач ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області, МФО 805012, ОКПО 37837093.

Відповідно до ч.1 ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях119 і 120цьогоКодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України,

постановила:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1, яка подана представником ОСОБА_2 ОСОБА_5 Іванівни про визначення часток у спільній сумісній власності, поділ майна подружжя- залишити без руху, надавши позивачу для усунення недоліків заяви строк 5 днів з дня отримання копії даної ухвали.

У випадку не усунення недоліків у вказаний термін позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: