______________________________________________________________________________________________________________
Справа № 520/2628/16-ц
Провадження № 2/520/250/17
УХВАЛА

про залишення зустрічного позову без розгляду

22.03.2017 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді Куриленко О.М.

за участю секретаря Баранової Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання представника позивача за первісним позовом ОСОБА_1 ОСОБА_2 про залишення зустрічного позову без розгляду по цивільній справі за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення боргу за договором позики та зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1, третя особа ОСОБА_3, про визнання правочину недійсним, вчиненим особою проти її справжньої волі в наслідок застосування до неї фізичного й психічного тиску з боку другої сторони,

В С Т А Н О В И В:

04 березня 2016 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить суд ухвалити рішення, яким стягнути з ОСОБА_3, ОСОБА_4 на його користь суму загального боргу з відсотками яка складає 352 800 дол. США, а також витрати по сплаті судового збору у розмірі 6890 гривень.

Свої вимоги мотивував тим, що між ним та ОСОБА_3 ОСОБА_5 ОСОБА_6 був укладений договір позики, відповідно до якого він передав у борг відповідачам грошові кошти у розмірі 280 000 дол. США з сплатою 3 % щомісяця від загальної суми боргу по розписці від 24 листопада 2013 року, борг повинен був бути погашений до 24 листопада 2014 року.

Позивач стверджує, що свої зобовязання відповідачі перед ним не виконали, борг і відсотки не повернули. Крім того, позивач зазначив, що вказана розписка є підсумком боргів, які відповідачі брали в нього на протязі 2011-2013 років, на що давали відповідні розписки.

Вказане і стало підставою для звернення до суду з даним позовом.

Ухвалою суду від 21 березня 2016 року було відкрито провадження по справі та призначено судове засідання.

24 травня 2016 року до канцелярії суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_4 до ОСОБА_1, третя особа ОСОБА_3 про визнання правочину недійсним, вчиненим особою проти її справжньої волі в наслідок застосування до неї фізичного й психічного тиску з боку другої сторони.

Як вбачається з позовних вимог, ОСОБА_4 просить суд визнати недійсним договір позики від 24.11.2013 року, що було укладено між ОСОБА_1 та ОСОБА_4, ОСОБА_3 у формі боргової розписки.

Ухвалою суду від 08.06.2016 року прийнято до провадження суду зустрічну позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_1, третя особа ОСОБА_3 про визнання правочину недійсним, вчиненим особою проти її справжньої волі в наслідок застосування до неї фізичного й психічного тиску з боку другої сторони та обєднано її в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення боргу за договором позики.

В ході судового засідання, яке відбулось 22.03.2017 року, представник позивача за первісним позовом ОСОБА_1 ОСОБА_2 звернувся до суду з клопотанням, в якому просить у звязку з повторною неявкою позивача за зустрічним позовом ОСОБА_4, залишити його позовну заяву без розгляду. Окрім того пояснив, що сторони не дійшли мирного врегулювання спору.

Дійсно, як вбачається з матеріалів справи, у судові засідання призначені на 06 грудня 2016 року, 08 лютого 2017 року та 22 березня 2017 року позивач за зустрічним позовом ОСОБА_4 не зявився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. 22.03.2017 року на електронну адресу суду від його представника ОСОБА_7 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у звязку з її перебуванням на лікарняному, однак жодних доказів цього суду надано не було.

Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання також не зявився, про час, та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Так, частиною 1 ст. 169 ЦПК України передбачено, що суд відкладає розгляд справи в межах строків, встановлених статтею 157 цього Кодексу, у разі: неявки в судове засідання однієї із сторін або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, про яких нема відомостей, що їм вручені судові повістки; першої неявки в судове засідання сторони або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, оповіщених у встановленому порядку про час і місце судового розгляду, якщо вони повідомили про причини неявки, які судом визнано поважними; першої неявки без поважних причин належним чином повідомленого позивача в судове засідання або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності; якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

В силу ч.2 ст.77 ЦПК України, суд визнає, що позивач повторно не з'явився до суду без поважних причин.

Судова палата у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ роз'яснюючи, чи повинен суд з урахуванням положення пункту 3 частини першої статті 207 ЦПК України аналізувати та оцінювати причини поважності повторної неявки належним чином повідомленого позивача про дату судового засідання зазначила, що на відміну від аналогічного положення раніше чинної редакції закону, в якому зазначалось про повторну неявку до суду без поважних причин, у пункті 3 частини першої статті 207 ЦПК України у редакції Закону від 7 липня 2010 року зазначено, що суд залишає заяву без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності. Тобто, не вказано про врахування поважності причин повторної неявки позивача.

Зазначені зміни до законодавства внесені з метою недопущення зловживання особами, які беруть участь у справі, своїми процесуальними правами (частина третя статті 27 ЦПК України).

Частиною 2 ст. 169 ЦПК України встановлено, що неявка позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки не є перешкодою для розгляду справи. За клопотанням сторони та з урахуванням обставин справи суд може відкласти її розгляд.

Вирішуючи питання про відкладення розгляду справи, суд враховує складність справи, стадію розгляду, готовність сторони до самостійного захисту своїх інтересів, добросовісність дій позивача, який не з'явився, доведеність поважності причини неявки.

Сама по собі неявка позивача якщо при цьому не заявлено відповідне клопотання, не може бути підставою для відкладення розгляду справи.

Частина 3 даної статті регламентує, що у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, незалежно від причин неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду.

Неявка до суду позивача може свідчити про втрату ним інтересу до вирішення справи. Вирішення спору в такому випадку було б порушенням принципу диспозитивності.

Повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив, що позивач за зустрічним позовом втратив інтерес до справи, більш того позивач, нехтуючи своїми правами та обовязками, передбаченими ст. 27 ЦПК України, не з`являється до суду з неповажних причин, що дає можливість залишити позов без розгляду.

Крім того, при залишенні позову без розгляду суд враховує той факт, що відповідно до вимог ч.1 ст.157 ЦПК України суд розглядає справи протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження у справі, а справи про поновлення на роботі, про стягнення аліментів одного місяця.

Згідно пункту 3 частини 1 статті 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання, якщо вад нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Суд, оглянувши матеріали по справі, доходить до висновку, що відповідно до вимог ч.3 ст.169 та п.3 ч.1 ст. 207 ЦПК України необхідно постановити ухвалу про залишення зустрічної позовної заяви без розгляду, у звязку з тим, що позивач належним чином повідомлений не з`явився повторно в судове засідання без поважних причин.

Керуючись позиціями Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ, слід зазначити, що для вирішення питання про залишення позовної заяви без розгляду поважність причин повторної неявки в судове засідання позивача не мають правового значення, адже факт повторної неявки в судове засідання позивача незалежно від причин неявки є підставою для залишення позовної заяви без розгляду лише при наявності сукупності таких обставин як: факту належного повідомлення позивача про час і місце розгляду справи; відсутності заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Суд, за наявності належного сповіщення позивача за зустрічним позовом, залишає позовні вимоги без розгляду, беручи до уваги, що зазначена обставина відповідає вимогам закону, а також те, що немає значення причина другої неявки позивача у судове засідання, і те, що позивач не позбавлений права звернутись до суду з даним позовом після усунення обставин, які викликали залишення зазначеного позову без розгляду.

На підставі викладеного й керуючись ст. ст. 207, 293 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання представника позивача за первісним позовом ОСОБА_1 ОСОБА_2 про залишення зустрічного позову без розгляду по цивільній справі за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення боргу за договором позики, та за зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1, третя особа ОСОБА_3, про визнання правочину недійсним, вчиненим особою проти її справжньої волі в наслідок застосування до неї фізичного й психічного тиску з боку другої сторонни задовольнити.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_1, третя особа ОСОБА_3, про визнання правочину недійсним, вчиненим особою проти її справжньої волі в наслідок застосування до неї фізичного й психічного тиску з боку другої сторонни - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу ОСОБА_4 його право звернутись до суду з позовом після усунення обставин, що викликали залишення даного позову без розгляду.

Розгляд справи за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення боргу за договором позики - продовжити в загальному порядку.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до апеляційного суду Одеської області шляхом подання її до Київського районного суду м. Одеси протягом пяти днів з дня проголошення ухвали.

Суддя Куриленко О. М.