Справа № 569/7992/17
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 травня 2017 року м.Рівне

Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Першко О.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільної сумісної власності подружжя, -

ВСТАНОВИЛА:

24 травня 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 про поділ спільної сумісної власності подружжя, а саме: квартири АДРЕСА_1.

Згідно ч.1 ст.3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви про поділ майна при розірванні шлюбу становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01.01.2017 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1600 грн., таким чином, розмір судового збору, за подання позову про поділ майна при розірванні шлюбу становить 1% від ціни позову, але не менше 640 грн. та не більше 4800 грн.

Позивачем визначена вартість спірної квартири в розмірі 419200 грн., яка зазначена у висновку про вартість майна від 09 грудня 2016 року.

Визначена позивачем вартість квартири вочевидь не відповідає її дійсній вартості.

За правилами встановленими п. 9 ч. 1 ст. 80 ЦПК України, в позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві власності, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Згідно з розясненнями Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, наданими в п. 16 Постанови № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п'ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача.

З метою встановлення дійсної вартості спірної частки будинку позивач вправі звернутися до суб'єктів оцінної діяльності щодо визначення вартості даного нерухомого майна станом на день звернення до суду із позовом.

З огляду на викладене, позивачу слід вказати ціну позову, виходячи з дійсної вартості нерухомого майна, а судовий збір відповідно має сплачуватись, виходячи зі ставок судового збору, які встановлені ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

В порушення вимоги ч. 5 ст. 119 ЦПК України, позивач не додала до позовної заяви документ, що підтверджує сплату судового збору.

В позовній заяві позивач заявила клопотання про відстрочення сплати судового збору у звязку з її важким матеріальним становищем.

Враховуючи те, що суд має право, а не обов'язок, відстрочити, розстрочити, зменшити розмір або звільнити від сплати судових витрат та суд не має повноважень перевіряти майновий стан особи, яка подала позовну заяву, тому в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору - слід відмовити.

Відповідно до ст.121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119-120 ЦПК України або не сплачено судовий збір, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

За вказаних обставин позовну заяву слід залишити без руху для виправлення недоліку, а саме: здійснити оплату судового збору відповідно до ціни позову, визначеної згідно дійсної вартості спірного майна на день звернення до суду із позовом.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтею 121 ЦПК України,

У Х В А Л И Л А :

Відмовити ОСОБА_1 у відстрочені сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільної сумісної власності подружжя - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для виправлення вказаних у даній ухвалі недоліків позовної заяви 5 (пять) днів з дня отримання даної ухвали.

Розяснити, що в разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, позовна заява буде вважатись неподаною та буде повернута позивачу, що не перешкоджає повторному зверненню із аналогічною заявою до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О.Першко