Справа № 209/58/17
Провадження № 2/209/458/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2017 року м. Кам′янське

Дніпровський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Маслова Д.В.,

за участі секретаря Кулік О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Управління Державного агентства рибного господарства у м.Києві та Київській області до ОСОБА_1 про стягнення збитків, спричинених рибним запасам України, -

ВСТАНОВИВ:

Управління Державного агентства рибного господарства у м.Києві та Київській області звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення збитків, спричинених рибним запасам України.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив, що постановою Ржищівського міського суду Київської області від 05 жовтня 2016 року по справі №374/213/16-п встановлено, що 10 серпня 2016 року на Канівському водосховищі в районі м. Ржищів, Київської області о 10 год. 30 хв. гр. ОСОБА_1 грубо порушив правила рибальства, а саме: здійснював лов риби забороненим знаряддям лову - сіткою з ліски та виловив риби: плітка - 1 шт., плоскирка - 1 шт., загальною вагою 0,25 гр. ОСОБА_2 діями гр. ОСОБА_1 порушив п.3.15. Правил любительського та спортивного рибальства, ст.63 ЗУ «Про тваринний світ» та завдав збитки рибному господарству України в розмірі 119 грн. 00 коп., тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст.85 КУпАП. ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, та звільнено від адміністративної відповідальності, суд обмежився усним зауваженням. Таким чином, вина ОСОБА_1 є доведеною. Проте питання відшкодування збитків, нанесених рибному господарству України судом не вирішено. Згідно розрахунку матеріальної шкоди, ОСОБА_1 нанесено збитків рибному господарству України на суму 119,00 грн. Розрахунок матеріальної шкоди було проведено відповідно до Постанови Кабінету Міністрів країни від 21 листопада 2011 року № 1209 «Про затвердження такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) бо знищення цінних видів водних біоресурсів». ОСОБА_1 відповідно до закону зобовязаний відшкодувати шкоду, заподіяну ним тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

До канцелярії суду поштою надійшли заяви про розгляд справи за відсутності позивача та долучення документів до матерілів справи, від особи, повноваження якої не підтверджені.

Відповідач в судове засідання не зявився, надав суду заяву, згідно якої позовні вимоги визнав у повному обсязі, просить розглядати справу за його відсутності.

Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності сторін по справі на підставі наявних у ній даних і доказів, згідно ч.2 ст.158 ЦПК України, відповідно до якої особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Вивчивши матеріали справи, зясувавши позиції сторін, дослідивши письмові докази, суд вважає позов обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 10 серпня 2016 року на Канівському водосховищі в районі м.Ржищів, Київської області о 10 годині 30 хвилин гр. ОСОБА_1 грубо порушив правила рибальства, а саме: здійснював лов риби, забороненим знаряддям лову - сіткою з ліски та виловив риби: плітка - 1 шт., плоскирка - 1 шт., загальною вагою 0,25 кг, вартістю згідно розрахунку до Додатку 1 до Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 р. № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» - 34,00 грн. та 85,00 грн. за одну особину відповідно, на загальну суму 119,00 гривень.

ОСОБА_1 порушив п.3.15 "Правил любительського та спортивного рибальства", ст.63 Закону України "Про тваринний світ" та завдав збитки рибному господарству України в розмірі 119 грн. 00 коп., тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст.85 КУпАП, що підтверджуються протоколом про адміністративне правопорушення (а.с.8), постановою про накладення адміністративного стягнення (а.с.6), розрахунком матеріальної шкоди до протоколу №000333 (а.с.7), копії яких є в справі. Зазначені факти не заперечуються відповідачем.

Відповідно до Положення про Державне агентство рибного господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2015 року № 895, Державне агентство рибного господарства України (Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства.

Згідно Положення про Управління Державного агентства рибного господарства у м.Києві та Київській області, затвердженого наказом Державного агентства рибного господарства України від 15 липня 2016 року № 229, Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області є територіальним органом Державного агентства рибного господарства України, діє у складі Держрибагентсва як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується.

Повноваження Київського рибоохоронного патруля поширюються на м.Київ та Київську область, територію та акваторію водних обєктів в межах районів діяльності, визначених Держрибагентством.

Основним завданням Київського рибоохоронного патруля є реалізація повноважень Держрибагентства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в районі діяльності.

Відповідно до статті 40 Кодексу України про адміністративні правопорушення якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.

Статтею 66 Конституції України проголошено, що кожен зобов'язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Згідно зі ст.10 ЗУ «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов'язані: охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин; сприяти відтворенню відновлюваних об'єктів тваринного світу; використовувати об'єкти тваринного світу відповідно до закону; відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Відповідно до ч.1 ст.52-1 ЗУ «Про тваринний світ» для добування об'єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом.

Згідно з положеннями ст.63 ЗУ «Про тваринний світ», порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, зокрема, винні в: порушенні встановленого законодавством порядку надання об'єктів тваринного світу в користування; порушенні правил використання об'єктів тваринного світу; незаконному вилученні об'єктів тваринного світу з природного середовища; перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об'єктів тваринного світу; виготовленні, зберіганні, реалізації та застосуванні заборонених знарядь добування тварин.

Згідно з положеннями ч.1, 4, 5 ст.68 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища», порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Відповідно до вимог ст.1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Як вбачається з положень вказаної норми, підставою для настання цивільно-правової відповідальності за заподіяння шкоди є правопорушення, що включає в себе певні елементи: шкода, протиправність поведінки особи, яка заподіяла шкоду, причинний зв'язок між ними, вина.

Статтею 69 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Статтею 324 ЦК України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території/країни, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об'єктами права власності Українського народу.

Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, встановлених Конституцією /країни.

Згідно ст.60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Докази на підтвердження своїх заперечень проти позову, якщо такі є, відповідач суду не надав, визнавши позовні вимоги у повному обсязі.

У відповідності до п.4 ст.174 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Таким чином, проаналізувавши вищевикладені обставини справи та законодавчі норми, виходячи з принципів: законності, об'єктивності, розумності та справедливості, суд вважає необхідним стягнути з ОСОБА_1 на користь Ржищівської міської ради матеріальну шкоду в сумі 119,00 грн.

Згідно до ч.1 ст.88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.10, 52-1, 63 Закону України "Про тваринний світ", ст.ст.68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", ст.ст.10, 57-60, 79, 88, 212-215 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов Управління Державного агентства рибного господарства у м.Києві та Київській області до ОСОБА_1 про стягнення збитків, спричинених рибним запасам України - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, на користь Ржищівської міської ради (ідентифікаційний код - 37851186) майнову шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, в розмірі 119 (сто девятнадцять) гривень 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, на користь Управління Державного агентства рибного господарства у м.Києві та Київській області (Київський рибоохоронний патруль) (ідентифікаційний код - 40419475), відшкодування витрат за оплату судового збору у розмірі 1378 (одна тисяча триста сімдесят вісім) гривень 00 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі протягом десяти днів з дня його проголошення апеляційної скарги до Апеляційного суду Дніпропетровської області через Дніпровський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Д.В. Маслов