Справа № 760/6863/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 березня 2017 року м. Київ

Солом'янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Коробенка С.В.

при секретарі Семененко А.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В :

В квітні 2016 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2 про визнання в порядку спадкування права власності на автомобіль ВАЗ 2101, державний реєстраційний номер НОМЕР_1, на мотоцикл JAWA 350, державний реєстраційний номер НОМЕР_2, та на пайову частку в гаражному кооперативі «Полімерщик» (бокс НОМЕР_3), який розташований за адресою: АДРЕСА_2, після смерті ОСОБА_3.

Обгрунтовуючи свій позов ОСОБА_1 зазначає, що його брат ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1. За життя ОСОБА_3 склав заповіт, яким заповідав належну йому на праві власності квартиру АДРЕСА_1 ОСОБА_2, проте інше спадкове майно, яке залишилось після його смерті заповітом не охоплене, а тому Позивач, як спадкоємець другої черги за відсутності спадкоємців вищої черги, має право на визнання за ним права власності на інше майно, яке залишилось після смерті спадкодавця.

Позивач вказує, що у нього немає правовстановлюючих документів на майно, яке увійшло до спадкової маси і не охоплене заповітом, а тому нотаріус відмовив йому у видачі свідоцтва про право на спадщину. При цьому Позивач вважає, що Відповідач ОСОБА_2 навмисно переховує у себе документи на автомобіль, мотоцикл та гаражний бокс, перешкоджаючи таким чином йому в оформленні права власності.

У судовому засіданні Позивач та його представник позов підтримали. Наполягали на тому, що саме ОСОБА_2 є належним Відповідачем у справі, проти залучення на пропозицію суду Київської міської ради в якості належного Відповідача по справі заперечували.

Представник Відповідача проти позову заперечував, наполягаючи на тому, що ОСОБА_2 ніколи не претендувала на спадкування після смерті ОСОБА_3 будь-якого майна крім того, яке зазначене в його заповіті від 04.04.2006, в неї немає будь-яких правовстановлюючих документів на майно, яке Позивач просить визнати своє право власності, і вона жодним чином не перешкоджала у оформленні Позивачем спадщини.

Третя особа - приватний нотаріус Давиденко Ю.А. - до суду не з'явилась, її неявка не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши пояснення Сторін, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3, який є рідним братом Позивача ОСОБА_1.

За життя ОСОБА_3 було складено заповіт від 04 квітня 2006 року, згідно з яким належну йому квартиру АДРЕСА_1 він заповідав ОСОБА_2.

Встановлено, що і Позивач, і Відповідач вчасно звернулись до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини після померлого, і 16 травня 2016 року ОСОБА_2 було видане свідоцтво про право на спадщину за заповітом на квартиру АДРЕСА_1.

З наявних матеріалів справи встановлено, що окрім зазначеної вище квартири, за померлим ОСОБА_3 було зареєстроване також наступне майно: автомобіль ВАЗ 2101, державний реєстраційний номер НОМЕР_1, на мотоцикл JAWA 350, державний реєстраційний номер НОМЕР_2. Підтверджуючих документів про сплату померлим паю в Гаражному кооперативі «Полімерщик» в матеріалах справи немає.

Статтею 1216 Цивільного кодексу України встановлено, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст.1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу, тобто - спадкоємці за законом в порядку черговості.

Встановлено, що Позивач є спадкоємцем другої черги, в той час як Відповідач не являється спадкоємцем за законом.

Згідно зі ст. 1277 Цивільного кодексу України в разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов'язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. У разі якщо на об'єкті нерухомого майна на момент відкриття спадщини знаходиться рухоме майно, що входить до складу спадщини, таке рухоме майно переходить у власність територіальної громади, якій передано нерухоме майно.

Таким чином, у випадку неприйняття Позивачем спадщини після померлого ОСОБА_3 саме територіальна громада м. Києва в особі Київської міської ради претендувала б на об'єкти спадкування, а не ОСОБА_2 У зв'язку з цим саме Київська міська рада є належним Відповідачем у справі за позовом ОСОБА_1 про визнання права власності на майно в порядку спадкування. Відмова Позивача від залучення її до участі у справі виключає можливість задоволення позову, заявленого до неналежного Відповідача.

Заявляючи суду про існуючі перешкоди в оформленні права на спадщину через недобросовісні дії ОСОБА_2, яка начебто переховує правовстановлюючі документи на спадкове майно, не охоплене заповітом, Позивач мав би заявити вимоги до неї про зобов'язання її надати йому такі документи, і саме такий позов був би належним способом захисту порушених прав Позивача у відносинах з Відповідачем.

Відтак, суд не має підстав для задоволення позову.

Керуючись ст. ст. 1216, 1223, 1277 ЦК України, статтями 3, 4, 10, 11 , 57-60, 208, 209, 212-215, 218, 223 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позову відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: