Справа № 308/7727/16-ц
13.03.2017 м. Ужгород
Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі
головуючої судді Світлик О.М.
при секретарі судового засідання Гайданці Г.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Ужгороді позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди,-
ОСОБА_1 звернувся в суд з позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди.
Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 17.04.2014 року № 20648067 йому - ОСОБА_1 та його брату ОСОБА_2 на праві спільної сумісної власності належить житловий будинок, що знаходиться за адресою АДРЕСА_2
Вказує, що він є власником 1/2 частини вищезгаданого будинку. В даному будинку він не проживав. Проживав його брат ОСОБА_2, якому належить також 1/2 частина будинку.
Зазначає, що з вини відповідача, 03 січня 2016 року було спалено будинок. Причиною пожежі стало порушення протипожежних норм, тобто неправильне і халатне використання пічного опалення. Щодо факту спричинення пожежі саме з вини відповідача підтверджують ті обставини, що лише він з своєю сім'єю проживав у будинку і, відповідно, використовував пічне опалення з порушенням правил та вимог пожежної безпеки.
Також вказує, що за даним фактом комісією в складі ОСОБА_3, ОСОБА_2 та ОСОБА_4 було складено акт від 03.01.2016 року про те, що в будинку, який знаходиться за адресою АДРЕСА_2 сталася пожежа, причина якої ймовірно є коротке замикання електромережі.
Його брат - ОСОБА_2 звернувся до комісії в складі ОСОБА_5, ОСОБА_6 та ОСОБА_7, яка при перевірці місця житлових умов видала акт від 06.02.2016 року, в якому встановила, що в будинку за адресою АДРЕСА_2 проживав: ОСОБА_2, ОСОБА_8 - дружина, ОСОБА_9 - син та ОСОБА_10 - донька. Висновок комісії: будинок пошкоджено пожежею, та згідно з матеріалами акту про пожежу від 03.01.2016 року нанесено збитки орієнтовно 1200000 грн., побічні збитки 1236200 грн.
Довідкою, виданою Ужгородським міським відділом ДСНС України у Закарпатській області від 12.01.2016 року № 34/33 підтверджується, що 03 січня 2016 року дійсно виникла пожежа в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_2
Пояснює, що він звернувся до Української експертної компанії UkrExpCompany, якою було надано висновок спеціаліста № 23 від 14 березня 2016 року, а саме:
1. осередок пожежі знаходився у внутрішньому просторі конструкції горища у місці де відбулося руйнування азбестової димовідвідної труби печі розміщеної в кімнаті 1 (кухня). Джерелом запалювання слугувала дія теплових проявів від більше розігрітих конструкцій димоходу та продуктів горіння на дерев'яні конструкції в горищному приміщенні. Далі горіння розповсюдилося на спалимі конструкції по всій площі горища;
2. причиною виникнення пожежі є дія теплових проявів від більше розігрітих конструкцій димоходу та продуктів горіння на дерев'яні конструкції в горищному приміщенні внаслідок недотримання вимог правил пожежної безпеки при улаштуванні та експлуатації пічного опалення.
Зазначає, що з метою оцінки завданих йому збитків він звернувся до судового експерта ОСОБА_11, який надав йому висновок № 120 експертного дослідження по заяві ОСОБА_1 від 22 квітня 2016 року про визначення вартості пошкоджень, які виникни в результаті пожежі.
Даним висновком встановлено, що об'єктом дослідження був одноповерховий будинок АДРЕСА_2; дослідження проводились методом візуального огляду, проведенням необхідних обмірів та фотографування; фізичний знос житлового будинку (станом до пожежі) приймається становить - 35%, розрахунок залишкової вартості об'єкту оцінки Сд = 331,45 х 545,0 х 6,207 х 0,65 = 728 802, грн.
У результаті проведення візуально-інструментального обстеження конструктивних елементів та оздоблення приміщень будівлі, які постраждали внаслідок пожежі, експертом було виявлено наступні пошкодження, що характерні для дії полум'я (високої температури), а саме:
-дерев'яні конструкції даху практично згоріли;
-внаслідок високої температури пошкоджено a/листи та черепицю;
-дерев'яне міжповерхове перекриття практично згоріло;
-віконні блоки пошкоджені - потребують заміни;
-дерев'яні блоки частково потребують заміни;
-місцями тріщини в кладці стін, сліди закопчення, розтріскування, лущення та відпадання, шару фарби;
-керамічна плитка - пошкодження окремих плиток;
-дощаті - частково пошкоджені.
Пояснює, що вартість пошкоджень (матеріальних збитків) житлового будинку за адресою АДРЕСА_2 які виникли в результаті пожежі, розраховується шляхом визначення вартості придатних конструкцій, виходячи з визначеної їх питомої ваги, а саме: 728 802,1 х 0,417 = 303 910,5 грн.
Таким чином, виходячи з вищевказаного, експертом було встановлено, що приміщення будівлі в цілому, що постраждала внаслідок пожежі, отримала значний і передчасний фізичний знос.
Вартість пошкоджених конструкцій становитиме: 728802,1 - 303910,5 = 424 891, 60
Загалом, згідно з висновком вартість пошкоджень (матеріальних збитків) житлового будинку в АДРЕСА_2 які виникли в результаті пожежі, становить 424 891, 60 грн.
Пояснює, що зазначена сума складає вартість завданих їм внаслідок пожежі збитків, половину коштів, а саме 212445, 80 грн. він буде змушений витратити на ремонт житла пошкодженого діями відповідача.
Стверджує, що відповідач не бажає відшкодовувати йому завдану своїми діями та бездіяльністю шкоду.
Вважає, що до суми понесених ним збитків слід також добавити вартість послуг експертів, яка з квитанцій про оплату становить 7200,00 (сім тисяч двісті) гривень.
Також, стверджує, що ОСОБА_2 завдав йому моральної шкоди, яка полягає у душевних переживаннях внаслідок пошкодження належного йому майна. Все це створило йому дискомфорт у повсякденному житті.
Загалом, завдану йому моральну шкоду він оцінює в 10 000 гривень.
Виходячи з вищенаведеного, позивач просить суд стягнути з ОСОБА_2 мешканця АДРЕСА_3 на його користь завдану матеріальну шкоду в розмірі 212 445,8 грн., вартість послуг експертів - 7200,00 та 10 000,00 завданої моральної шкоди. Всього 229 645, 80 (двісті двадцять дев'ять дві тисячі шістсот сорок п'ять гривень) 80 коп., а аткож понесені ним судові витрати.
В судове засідання позивач - ОСОБА_1 та його представник не з'явилися, однак, представник позивача - ОСОБА_12 подав через канцелярію суду заяву від 13.03.2017 року про розгляд справи без їхньої участі. Зазначив, що позовні вимоги вони підтримують, не заперечують проти винесення заочного рішення.
Відповідач в судове засідання повторно не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином шляхом надіслання судових повісток рекомендованими поштовими відправленнями, про причини неявки суду не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не подавав.
У відповідності до ч. 1 ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Крім того, за положеннями ч. 4 ст. 169 ЦПК України наслідком повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, є вирішення судом справи на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановлення заочного рішення).
За приписами ч. 1 ст. 225 ЦПК України про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу.
Відтак, суд розглядає справу відповідно до ст. ст. 169, 224 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів, оскільки проти цього не заперечує позивач, а також відсутні правові підстави для подальшого відкладення розгляду справи.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази, виходячи з їх належності та допустимості, суд приходить до наступних висновків.
Судом з ухвали Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 22.02.2010 року у справі №2п-2490/10 та з витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 17.04.2014 року НОМЕР_1 встановлено, що ОСОБА_1 та його брату ОСОБА_2 на праві спільної часткової власності належить житловий будинок, що знаходиться за адресою АДРЕСА_2 Кожен з них, відповідно до витягу, є власником 1/2 будинку.
Як вбачається з довідки Ужгородського міського відділу Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області від 12.01.2016 року №34/33, 03 січня 2016 року дійсно виникла пожежа в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_2
Даний факт підтверджується також актом про пожежу від 03.01.2016 року. З даного акту вбачається, що комісією в складі ОСОБА_3, ОСОБА_2 та ОСОБА_4 було складено акт від 03.01.2016 року про те, що в будинку, який знаходиться за адресою АДРЕСА_2 сталася пожежа. Пожежею знищено покрівлю, перекриття, підлогу, вікна, двері, речі домашнього вжитку. Прямі збитки від пожежі - 1200000 грн., побічні - 1236200 грн.
З акту обстеження житлових умов заявника від 06.02.2016 року вбачається, що ОСОБА_2 звернувся до комісії в складі ОСОБА_5, ОСОБА_6 та ОСОБА_7, яка при перевірці місця житлових умов видала акт від 06.02.2016 року, в якому встановила, що в будинку за адресою АДРЕСА_2 проживав: ОСОБА_2, ОСОБА_8 - дружина, ОСОБА_9 - син та ОСОБА_10 - донька. Висновок комісії: будинок пошкоджено пожежею, та згідно матеріалів акту про пожежу від 03.01.2016 року нанесено збитки орієнтовно 1200000 грн., побічні збитки 1 236 200 грн.
Таким чином, як встановлено судом зі змісту позовної заяви та матеріалів, доданих до неї, на момент виникнення пожежі, в будинку за адресою АДРЕСА_2 проживав лише відповідач - ОСОБА_2 зі своєю сім'єю.
Судом також встановлено, що позивач - ОСОБА_1 звернувся до Української експертної компанії UkrExpCompany, якою надано висновок спеціаліста № 23 від 14 березня 2016 року. З даного висновку вбачається, що:
1. Осередок пожежі знаходився у внутрішньому просторі конструкції горища у місці де відбулося руйнування азбестової димовідвідної труби печі розміщеної в кімнаті 1 (кухня).
Джерелом запалювання слугувала дія теплових проявів від більше розігрітих конструкцій димоходу та продуктів горіння на дерев'яні конструкції в горищному приміщенні. Далі горіння розповсюдилося на спалимі конструкції по всій площі горища.
2. Причиною виникнення пожежі є дія теплових проявів від більше розігрітих конструкцій димоходу та продуктів горіння на дерев'яні конструкції в горищному приміщенні внаслідок недотримання вимог правил пожежної безпеки при улаштуванні та експлуатації пічного опалення.
Відповідно до ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов'язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.
Статтею 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірним рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному особою, яка її завдала.
Згідно зі ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Як вбачається, з висновку спеціаліста № 23 від 14 березня 2016 року причиною виникнення пожежі є недотримання вимог правил пожежної безпеки при улаштуванні та експлуатації пічного опалення. Враховуючи, що відповідно до акту обстеження житлових умов заявника від 06.02.2016 року встановлено, що на день пожежі в даному житловому приміщенні проживав лише відповідач і члени його сім'ї, який є співвласником даного житлового приміщення разом з позивачем - ОСОБА_1, суд вважає, що шкода завдана потерпілому - ОСОБА_1 саме внаслідок неправомірних дій чи бездіяльності відповідача, а, отже, позов в частині стягнення матеріальних збитків підлягає задоволенню.
Також до стягнення з відповідача підлягають витрати позивача на проведення перевірки з метою встановлення обставин виникнення пожежі, що підтверджується копією розрахункової квитанції № 001957 від 12.04.2016 року та квитанцією № 0.0.516837912.1 від 09.03.2016 року.
Згідно з вимогами частин 1, 2 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів.
Частиною 1 ст. 1167 ЦК України передбачено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.
Відповідно до п. п. 8, 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обстави. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.
Також, відповідно до ч. 1 ст. 79 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи.
Згідно з ч. 1 ст. 88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.
Згідно зі ст. 88 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 2296 грн. 50 коп.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 23, 1166, 1167, 1192 ЦК України, ст. ст. 10, 11, 15, 60, 61, 64, 66, 84, 88, 208, 209, 212-215, 224-226, 233, 294, 296 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди - задовольнити повністю.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня його проголошення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Головуюча О.М. Світлик