АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Апеляційне провадження Головуючий в 1 інстанції - Клочко І.В.
№22-ц/796/5088/2017 Доповідач - Українець Л.Д.
У Х В А Л А

22 березня 2017року суддя Апеляційного суду міста Києва Українець Л.Д., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 27 лютого 2017 року в справі за скаргою Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» на дії (бездіяльність) державного виконавця, заінтересовані особи: старший державний виконавець Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Бурла Віталій Едуардович, Відділ примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, боржник - ОСОБА_3, -

В С Т А Н О В И Л А

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 27 лютого 2017 року скаргу Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» задоволено частково.

Не погоджуючись з ухвалою, Департамент державної виконавчої служби Міністерства юстиції України оскаржив її в апеляційному порядку.

В апеляційній скарзі Департаментом державної виконавчої служби Міністерства юстиції України порушено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду з посиланням на те, що оскаржувану ухвалу суду отримано 06.03.2017 року поштовим відправленням з рекомендованим повідомленням.

Згідно із вимогами ст. 297 ЦПК України, в редакції Закону від 20.12.2011 року №4176-VI, що набула чинності 15.01.2012 року, суддя доповідач вирішує питання про відкриття апеляційного провадження за скаргою, що подана із пропуском строку на оскарження.

Зважаючи на те, що строк на апеляційне оскарження ухвали суду Департаментом державної виконавчої служби Міністерства юстиції України пропущений з поважних причин, вважаю за можливе поновити його.

Разом з тим, апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду апеляційним судом із таких підстав.

В апеляційній скарзі Департаментом державної виконавчої служби Міністерства юстиції України також порушено клопотання про відстрочення сплати судового зборуза подання апеляційної скарги з посиланням на те, що Департамент державної виконавчої служби Міністерства юстиції України є структурним підрозділом Міністерства юстиції України, яке є бюджетною установою, фінансується за рахунок коштів Державного бюджету України, розрахунково-касове обслуговування якої відповідно до Бюджетного кодексу України здійснюється Державною казначейською службою України та лише в межах відкритих асигнувань, а законодавством передбачені досить стислі строки подачі апеляційних скарг на судові рішення.

Згідно із ч. 1, 3 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Аналогічні вимоги зазначені й у ст. 8 Закону України «Про судовий збір», а саме, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тобто даними нормами законодавства визначена виключна підстава для звільнення від сплати судового збору - незадовільний майновий стан сторони.

У п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз'яснено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Оскільки заявником не надано доказів на підтвердження незадовільного майнового стану, а обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України, та стислими строками подачі апеляційних скарг на судові рішення не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу суду, тому в задоволенні заяви про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Відповідно до пп. 9 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (зі змінами, внесеними згідно із Законом №1774-VIII від 06.12.2016 року) за подання апеляційної скарги на ухвалу суду юридичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За положеннями ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (зі змінами, внесеними згідно із Законом №1774-VIII від 06.12.2016 року) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» від 21.12.2016 року станом на 1 січня 2017 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1600 грн.

Отже, апелянт має сплатити судовий збір у розмірі 1600 грн на реквізити Апеляційного суду м. Києва (, р/рахунок: №0010, банк отримувача: ГУ ДКСУ у м. Києві, МФО банку: 820019, отримувач коштів: УДКУ у Солом'янському районі м. Києва, призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом ___________(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Апеляційний суд міста Києва).

Згідно ч. 2 ст. 297 ЦПК України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 295 цього Кодексу, а також у разі несплати суми судового збору застосовуються положення статті 121 цього Кодексу.

У ч. 1 ст. 121 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 119, 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи наведене вище, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення недоліків протягом п'яти днів.

Керуючись ст. ст. 121, 295, 297 ЦПК України,-

У Х В А Л И Л А

Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження задовольнити.

Поновити Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України строк на апеляційне оскарження ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 27 лютого 2017 року.

У задоволенні клопотання Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 27 лютого 2017 року залишити без руху та надати строк для усунення недоліків протягом п'яти днів з дня отримання ухвали шляхом надання суду апеляційної інстанції оригіналу квитанції про сплату судового збору.

У разі невиконання вимог ухвали протягом п'яти днів з дня її отримання скарга буде вважатись неподаною та повернута апелянту.

Ухвала оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя Л.Д.Українець