Справа № 766/2382/17
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
21.03.2017 р. Херсонський міський суд Херсонської області у складі:
головуючого судді Дорошинської В.Е.
при секретарі Філіпенко І.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Херсоні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
Позивач звернувся до суду із позовом до відповідача про розірвання шлюбу, мотивуючи, що шлюб фактично розпався, причина розпаду - постійні сварки та скандали, що виникали на цьому ґрунті, втрата почуття любові та взаємоповаги. У зв'язку з наведеним просила шлюб розірвати.
Позивач в судове засідання не з'явилась, однак надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі.
Відповідач в судове засідання не з'явився, про місце та час розгляду справи повідомлений належним чином через оголошення в пресі. Також відповідно до заяви ОСОБА_2, посвідченої приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Черкашиною Н.І., він надав згоду на розірвання шлюбу з ОСОБА_1 та просив розглянути справу про розірвання шлюбу без його участі.
Відповідно до ч.2 ст. 197 ЦПК України у разі неявки у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.
Розглянувши матеріали справи, суд встановив, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 03.06.2016 року відділом РАЦС Естонії Управою Іда-Віруського Повіту, мають неповнолітнього доньку - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.н.; шлюб фактично розпався, причина розпаду - втрата почуття любові та взаємоповаги, сім'я фактично розпалась, збереження сім'ї неможливе.
Відповідно до роз'яснень, викладених в п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.
Відповідно до п.11 Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13, суди розглядають справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із сімейних відносин, враховуючи, що сімейні правовідносини з іноземним елементом пов'язані одразу з двома, а іноді й більше державами, і, відповідно, з двома або кількома правовими системами, які часто по-різному врегульовують питання шлюбу і сім'ї (встановлення шлюбного віку, умов вступу в шлюб, підстав та допустимості розірвання шлюбу, визначення належності і поділу майна подружжя, порядку стягнення аліментів на дитину та одного з подружжя тощо). Розглядаючи справи про розірвання шлюбу, суд бере до уваги наступне. Право на шлюб визначається особистим законом кожної з осіб, які подали заяву про укладення шлюбу (стаття 55 Закону України «Про міжнародне приватне право»). Особистим законом фізичної особи вважається право держави, громадянином якої він є (стаття 16 Закону України «Про міжнародне приватне право»).
Форма і порядок укладення шлюбу в Україні між громадянином України та іноземцем або особою без громадянства, а також між іноземцями або особами без громадянства визначаються правом України (стаття 56 Закону України «Про міжнародне приватне право»), тобто у такому випадку застосовуються вимоги Сімейного кодексу України (СК).
Державна реєстрація шлюбу з іноземцем та особою без громадянства в Україні здійснюється відповідно до СК, з дотриманням вимог щодо законності перебування іноземця та особи без громадянства на території України, підтвердження його сімейного стану та інше.
Припинення шлюбу та правові наслідки його припинення визначаються правом, яке діє на цей час щодо правових наслідків шлюбу (стаття 63 Закону України «Про міжнародне приватне право»).
Відповідно до статей 109-110 СК розірвання шлюбу за рішенням суду можливе як за спільною заявою подружжя, так і за заявою одного з подружжя.
Таким чином, якщо подружжя є громадянами різних держав, спільно проживали на території України, і на час розірвання шлюбу хоча б один з них продовжує проживати на її території, то розірвання шлюбу проводиться за законодавством України.
Відповідач про розгляд справи повідомлявся належним чином, про що свідчить оголошення розміщене упресі.
Порядок припинення шлюбу врегульовано главою 11 СК України.
Відповідно до пункту 2 статті 104 СК України розірвання шлюбу є однією із законодавчо визначених підстав його припинення.
Право на розірвання шлюбу ґрунтується нормами статтей 105-114 СК України.
Відповідно до статті 112 СК України, суд постановляє рішення, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. При прийнятті рішення, суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя.
Згідно ч.2 ст.114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Таким чином, оскільки шлюб між сторонами носить формальний характер, збереження їх сім'ї є неможливим, є усі підстави для розірвання шлюбу, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їхнім інтересам, а збереження шлюбу є недоцільним.
З огляду на викладене та з урахуванням положень ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд дійшов висновку, що позов слід задовольнити.
Керуючись ст.ст. 104-105,110-112 СК України, ст.ст. 5-11, 60, 208, 209, 212-215, 224-226, 294 ЦПК України, суд-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб, зареєстрований 03.06.2016 року відділом РАЦС Естонії Управою Іда-Віруського Повіту, між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - розірвати.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку через Херсонський міський суд Херсонської області шляхом подачі в 10-ти денний строк з дня оголошення рішення апеляційної скарги до Апеляційного суду Херсонської області.

Суддя В.Е. Дорошинська