У Х В А Л А

Іменем України

20 березня 2017 року Суддя Деснянського районного суду міста Києва Панченко О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, яка діє в інтересах батька-інваліда ОСОБА_2 до юриста КНП Консультативно - Діагностичного центру Деснянського району м. Києва Михайлюка Олександра Володимировича про відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до Деснянського районного суду міста Києва з позовною заявою до юриста Комунального некомерційного підприємства «Консультативно - діагностичного центру» Деснянського району м. Києва Михайлюка О.В. про відшкодування моральної шкоди.

Перевіривши виконання вимог ст.ст. 26, 30, 57, 64, 119-120 ЦПК України по поданій позовній заяві судом було встановлено наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ст. 4 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Чинним законодавством України передбачено, що у справах позовного провадження особами, які беруть участь у справі, є сторони, треті особи, представники сторін та третіх осіб (ч. 1 ст. 26 ЦПК України).

Відповідно ч. 3 ст. 27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати свої процесуальні обов'язки.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 30 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Отже, враховуючи норми законодавства, в позовному провадженні при розгляді цивільної справи завжди присутня особа, під якою розуміється особа, яка за цивільною позовною заявою позивача притягається до відповідальності за порушення чи оспорювання її прав та охоронюваних законом інтересів, а також у передбачених законом випадках, й інші особи, на адресу яких спрямована вимога позивача, яка знайшла своє аргументування та вираження у відповідній позовній заяві.

Згідно до ч. 1 ст. 64 ЦПК України, письмовими доказами є будь - які документи, акти, довідки, листування службового або особистого характеру або витяги з них, що містять відомості про обставини, які мають значення для справи.

Відповідно до ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити: найменування суду до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Позовна заява має відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Як зазначає Пленум ВС України у постанові №2 від 12.06.2009р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суду першої інстанції» у позовній заяві повинні міститися не лише позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину».

Як вбачається з поданих доповнень (уточнень) до позову про відшкодування моральної шкоди, а саме, пункту 4 прохальної частини уточненої позовної заяви, позивачем заявляється вимога про: «стягнути з юриста КНП КДЦ Деснянського рну м. Києва на користь позивача-а самє важко хворого 71річного інваліда ОСОБА_2 відшкодування моральної шкоди у розмірі 100000/ста тисяч/гривень, а усі витрати-а самє зобов'язати Михайлюка донести у письмовому вигляді і до позивача важко хворого інваліда 71 річного ОСОБА_2 і до його доньки і до суді Деснянського районного суду м. Києва Таран вибачення за розповсюдження їм поклепницької інформації, а самє начебто донька позивача-стоматолог КНП КДЦ Деснянського рну м. Києва ОСОБА_1 неякісно пролікувала громадянку ОСОБА_5 у березні, квітні, травні 2016 р як не відповідаючу дійсності, як спростування поклепницьких відомостей, поширених юристом Михайлюком 14.11.16 у приміщенні Деснянського районного суду з 14 до 17 годин, а усі витрати судові також покласти на юриста КНП КДЦ Деснянського району м. Києва Михайлюка О.В.».

Судом встановлено, що у порушення вищенаведених вимог Закону, зміст позовних вимог неконкретизований, а саме прохальна частина доповнень (уточнень) до позову від 06.12.2016 року містить безліч орфографічних неточностей, що унеможливлюють зрозуміти та прийняти до розгляду дану позовну заяву (з урахуванням уточнень).

Крім того, позивачем не надано розрахунку щодо нарахування та стягнення з відповідача заявленої суми моральної шкоди. А також, з тексту даного пункту позовної вимоги, вбачається, що позивач просить зобов'язати відповідача вибачитися перед суддею Деснянського районного суду м. Києва Таран Н.Г., що не відповідає вимогам чинного законодавства.

Відповідно ч.ч. 1, 2 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного та керуючись ст. 121 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, яка діє в інтересах батька-інваліда ОСОБА_2 до юриста КНП Консультативно - Діагностичного центру Деснянського району м. Києва Михайлюка Олександра Володимировича про відшкодування моральної шкоди - залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків п'ять днів з дня отримання копії ухвали суду. У разі не усунення недоліків заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя