Провадження № 2/235/164/17
Справа № 235/7501/16-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

17 січня 2017 року м.Покровськ

Красноармійський міськрайонний суд Донецької області

в складі: головуючого судді Хмельової С.М.

за участю секретаря судового засідання Соловйової М.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду №7 м. Покровська цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Будьонівської районної ради міста Донецька про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

До Красноармійського міськрайонного суду Донецької області звернувся ОСОБА_1 з позовною заявою до Будьонівської районної ради міста Донецька про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер його дідусь - ОСОБА_2 - від хронічної судинно-мозкової недостатності в місті Донецьку. 21 листопада 2016 року було складене свідоцтво про смерть ОСОБА_2, видане Покровським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області. 08 січня 2015 року позивач поховав свого діда ОСОБА_2 у місті Донецьку. 05 жовтня 2004 року ОСОБА_2 склав заповіт та зробив розпорядження: «Усе моє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалось, і взагалі те, що мені буде належати на день смерті і на що я за законом матиму право, заповідаю - ОСОБА_1». Після смерті ОСОБА_2 залишилося майно, що належало йому на праві власності. До спадкового майна входить: земельний пай, що підтверджується державним актом на право власності на земельну частку серії НОМЕР_1, площею 2,760 гектарів, яка розташована на території Донецької міської ради, колишнє КСП «Тепличний», пай НОМЕР_3, та житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1. Позивач є єдиним спадкоємцем. Протягом шести місяців з часу відкриття спадщини позивач не подав заяву про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті його діда з наступних підстав: на момент смерті ОСОБА_2, а також після його смерті позивач мешкав у місті Донецьку та не виїздив за його межі; звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини не мав можливості, оскільки знаходився на тимчасово окупованій території України; місто Донецьк знаходиться у зоні проведення антитерористичної операції. У зв'язку з зазначеним, позивач не мав можливості виїхати за межі міста Донецька, оскільки це загрожувало його життю. Шестимісячний строк прийняття спадщини після смерті його діда закінчився 07 липня 2015 року. Вважає, що строк для прийняття спадщини ним був пропущений з поважних причин. Позивач просить суд визначити додатковий строк для прийняття ним спадщини, яка залишилася після смерті його діда - ОСОБА_2 - померлого ІНФОРМАЦІЯ_2, строком у три місяці, пропущений позивачем з поважних причин.

Позивач до судового засідання не з'явився, в позовній заяві зазначив, що просить розглянути справу у його відсутності, за участю його представника - ОСОБА_3, позовні вимоги підтримує в повному обсязі

Представник позивача до судового засідання не з'явився, надав суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі (а.с.24).

Представник відповідача до судового засідання не з'явився, по невідомій суду причині, про час та день судового засідання повідомлявся належним чином.

Частина 1 статті 224 ЦПК України передбачає, що у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. З огляду на це, зі згоди позивача, суд вважає за можливе здійснювати заочний розгляд цивільної справи за правилами глави 8 розділу ІІІ ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з'ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до свідоцтва про смерть від 21 листопада 2016 року, виданого Покровським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, актовий запис №12, ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Донецьк (а.с.6).

Згідно складеного заповіту від 25 жовтня 2004 року, посвідченого державним нотаріусом Дев'ятої донецької нотаріальної контори Конарєвою О.О., ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, заповів все своє майно ОСОБА_1 (а.с.5).

Відповідно до свідоцтва про право особистої власності на домоволодіння від 29 грудня 1994 року, домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1, дійсно належить ОСОБА_2 (а.с.7).

Згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_2 від 24 квітня 2008 року ОСОБА_2 належить земельна ділянка площею 2,760 га, яка розташована на території Донецької міської ради, колишнє КСП «Тепличний», пай НОМЕР_3, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с.8).

Відповідно до повідомлення Другої красноармійської державної нотаріальної контори спадщина після смерті ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2, не відкривалась.

Протягом шести місяців з часу відкриття спадщини позивач не подав заяву про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті його діда з наступних підстав: на момент смерті ОСОБА_2, а також після його смерті позивач мешкав у місті Донецьку та не виїздив за його межі; звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини не мав можливості, оскільки знаходився на тимчасово окупованій території України; місто Донецьк знаходиться у зоні проведення антитерористичної операції. У зв'язку з зазначеним, позивач не мав можливості виїхати за межі міста Донецька, оскільки хвилювався за власне життя. Шестимісячний строк прийняття спадщини після смерті його діда позивач пропустив.

Відповідно до статті 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

У статті 1218 ЦК України зазначено, що до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно положень статті 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом.

Статтею 71 Закону України «Про міжнародне приватне право» передбачено регулювання спадкування нерухомого майна правом держави, на території якої знаходиться це майно, а майна, яке підлягає державній реєстрації в Україні, - правом України.

Згідно статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

На підставі статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Частиною 3 статті 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до пункту 24 частини 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Позивач, який є спадкоємцем майна померлого за заповітом, пропустив строк на прийняття спадщини у зв'язку з неможливістю виїзду за межі тимчасово окупованої території України, знаходився в зоні проведення антитерористичної операції, і данупричину пропуску строку на подачу заяви про прийняття спадщини суд визнає поважною.

Визначаючи позивачу додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, суд в резолютивній частині рішення вказує відповідний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, та, вважає, що строк у три місяці є таким, який достатній для подання заяви про прийняття спадщини, та не перевищує строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, заявлені позовні вимоги позивача про надання йому додаткового строку для прийняття спадщини є законними, обґрунтованими та підлягають задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.1216, 1218, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст.11, 57, 208, 209, 212-215, 224-226 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Будьонівської районної ради міста Донецька про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строкдля подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2, тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду через Красноармійський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Суддя С.М.Хмельова