УХВАЛА

№ 201/3443/17

провадження 2-н/201/68/2017

06 березня 2017 року м. Дніпро

Суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Антонюк О.А., ознайомившись з матеріалами заяви комунального підприємства «Дніпроводоканал» Дніпропетровської міської ради про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг з ОСОБА_1 і ОСОБА_2,

ВСТАНОВИВ:

КП «Дніпроводоканал» ДМР 03 березня 2017 року звернулося до суду з заявою про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг з ОСОБА_1 і ОСОБА_2

З вищезазначеної заяви та викладу обставин, якими заявник обґрунтовує свої вимоги, а також з поданих документів витікає, що станом на 01 січня 2017 року у боржників перед заявником виникла заборгованість у розмірі 31 963,52 грн., в звязку з чим останній просить стягнути її з боржників, однак вказана заборгованість виникла за період з 1999 року, а тому заявник просить також стягнути з боржників заборгованість, що виникла понад три роки, а оскільки заявник звернувся до суду з вказаною заявою лише 03 березня 2017 року, тому з урахуванням зазначеного вбачається пропуск позовної давності, тобто є спір про право.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу, також відповідно до ч. 1 ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Згідно п. 9 постанови № 14 Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» від 23 грудня 2011 року наявність спору про право (пункт 2 частини третьої статті 100 ЦПК), яке є підставою для відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу, вирішується суддею у кожному конкретному випадку, виходячи із характеру та обґрунтованості заявленої матеріально-правової вимоги і документів, доданих до заяви. Наявність спору можна встановити відсутністю документів, що підтверджують наявність субєктивного права у заявника; документів, що підтверджують порушення субєктивного права або документів, що підтверджують виникнення права вимоги. Крім того, мають ураховуватися обставини, якщо із доданих документів вбачається, що боржник заперечує, не визнає або оспорює свій обовязок перед заявником (кредитором); із доданих документів вбачається пропуск позовної давності. Така вимога може бути вирішена лише у позовному провадженні (частина третя статті 267 Цивільного кодексу України (далі ЦК). Разом із тим лише той факт, що договірні зобовязання (наприклад, у частині оплати заборгованості телекомунікаційних послуг чи послуг телебачення і радіомовлення) не виконуються, без обґрунтування причин, не вважається наявністю спору про право.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 100 ЦПК України суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, у разі якщо із заяви і поданих документів вбачається спір про право.

Таким чином, і з урахуванням зазначеного та в звязку з тим, що заявник звернувся до суду з пропуском строку позовної давності, тобто є спір про право, вважаю за необхідне відмовити йому у прийнятті зави про видачу судового наказу та рекомендувати звернутися до суду з вказаними вимогами в порядку позовного провадження.

Також слід зазначити, що згідно ч. 2 ст. 101 ЦПК України відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

На підставі викладеного, керуючись п. 2 ч. 3, ч. ч. 4, 7 ст. 100, ч. 2 ст. 101 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Комунальному підприємству «Дніпроводоканал» Дніпропетровської міської ради відмовити у прийнятті заяви про видачу судового наказу за заявою комунального підприємства «Дніпроводоканал» Дніпропетровської міської ради про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг з ОСОБА_1 і ОСОБА_2 та рекомендувати звернутися до суду з вказаними вимогами в порядку позовного провадження.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційний суд Дніпропетровської області через Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська шляхом подання апеляційної скарги протягом 5 днів з дня проголошення ухвали, а у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя