Справа № 369/5164/15-ц
Провадження № 2-во/369/7/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 січня 2017 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Усатова Д.Д.

при секретарі Кузьменко П.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Києво-Святошинського районного суду Київської області від 12.12.2016 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ в натурі частки із спільної часткової власності, -

ВСТАНОВИВ:

12.12.2016 року Києво-Святошинським районним судом Київської області у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ в натурі частки із спільної часткової власності винесено рішення, згідно з яким позов ОСОБА_1 задоволено.

Разом з тим, 19.01.2017 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Києво-Святошинського районного суду Київської області із заявою про виправлення описки в рішенні Києво- Святошиського районного суду Київської області від 12.12.2016 р.

Так у своїй заяві позивач вказує, що при винесенні рішення від 12.12.2016 р. у справі № 369/5164/15-ц було допущено ряд описок, а саме: зазначено невірно площу будинку, щодо якої ухвалою Києво-Святошинського районного суду від 11 квітня 2014 р. було виправлено помилки (загальна площа 70,4 кв.м. замість 67 кв.м., житлова площа 49,4 кв.м. замість 48 кв. м.); відсутнє посилання на рішення Києво-Святошинського районного суду від 25.12.2012 р., яким за позивачем визнано право власності на 2/6 частини житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами та право власності на ? частину земельної ділянки загальною площею 0,2512 га по вул.. Покровська (колишня Кірова), 124, в Києво-Святошинському районі Київської області; помилково зазначено, лише про погодження позивачем одного варіанту розподілу домоволодіння, хоча позивачем було узгоджено в тому числі і один варіант розподілу земельної ділянки; судова будівельно-технічна експертиза була призначена за клопотанням позивача, а не сторін по справі ; за результатами проведеної експертизи запропоновано три варіанти розподілу будинку та п'ять варіантів розподілу земельної ділянки); не вказано варіант 4 розподілу земельної ділянки та помилково пропущено додаток №4 розподілу земельної ділянки висновку експерта.

Посилаючись на вищевикладене позивач просив суд виправити описку в рішенні Києво-Святошинського районного суду Київської області від 12.12.2016 року.

Сторони в судове засідання не зявились, про день слухання повідомлялись. Згідно ст. 219 ЦПК України, суд розглядає заяву за відсутності сторін, оскільки їх неявка не перешкоджає питанню про внесення виправлень.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.ч. 1,3,4 ст. 219 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні, про що постановляється ухвала; особи, які беруть участь у справі, повідомляються про час і місце засідання, їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Враховуючи положення ст. 219 ЦПК України, з огляду на описки допущені судом, а саме: у першому абзаці описової частини рішення суду не вірно зазначена площа спірного житлового будинку; у сьомому абзаці мотивувальної частини рішення суду зазначено, що згідно висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи за № 23626/15-43/6921:6923/16-43 від 31 травня 2016 року експертом запропоновано три варіанти можливого розподілу житлового будинку та земельної ділянки, проте не зазначено, що експертом також запропоновано п»ять варіантів розподілу земельної ділянки суд вважає за необхідне в цій частині задовольнити заяву про виправлення описки.

Що стосується інших вимог заяви про виправлення описки, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Аналізуючи зміст статей ЦПК України, суд приходить до висновку, що судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів.

Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Враховуючи зазначене, суд приходить до висновку, що інші описки, на які вказує позивач, а саме: «відсутність в рішенні суду від 12.12.2016 р. посилання на рішення Києво-Святошинського районного суду від 25.12.2012 р.»; помилкове зазначення лише про погодження позивачем одного варіанту розподілу домоволодіння, хоча позивачем було узгоджено в тому числі і один варіант розподілу земельної ділянки; судова будівельно-технічна експертиза була призначена за клопотанням позивача, а не сторін по справі » не мають істотний характер та не утруднють виконання рішення

З урахуванням зазначеного вище, суд приходить до висновку про необхідність часткового задоволення заяви про виправлення описки.

Керуючись ст.219 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву задовольнити.

Внести виправлення в рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 12.12.2016 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ в натурі частки із спільної часткової власності, зазначивши загальну та житлову площу житлового будинку з надвірними спорудами, що знаходяться в селищі міського типу Чабани, вул. Покровська (Кірова), 124 Києво-Святошинського району Київської області, як: «загальною площею 70,4 кв.м.», «житловою площею 49,4 кв.м.».

Сьомий абзац мотивувальної частини рішення суду від 12.12.2016 р. доповнити наступним: « та п»ять варіантів розподілу земельної ділянки».

Восьмий абзац мотивувальної частини рішення суду від 12.12.2016 р. доповнити наступним: «та варіант розподілу № 4 у висновку судової будівельно-технічної експертизи від 31 травня 2016 року щодо розподілу земельної ділянки».

В задоволенні іншої частини заявлених вимог відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області через Києво-Святошинський районний суд Київської області шляхом подання апеляційного скарги протягом п»яти днів з дня отримання ухвали особою, яка її оскаржує.

Суддя: Усатов Д.Д.