У х в а л а

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2017 року м. Київ

Суддя Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ Попович О.В., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Богунського районного суду м. Житомира від 23 грудня 2016 року, ухвалу апеляційного суду Житомирської області від

02 лютого 2017 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Обласного медичного центру здоров'я та спортивної медицини Житомирської обласної ради про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності та відшкодування моральної шкоди, -

в с т а н о в и л а:

У липні 2016 року ОСОБА_2 звернулася до суду з указаним позовом, обґрунтовуючи його тим, що працює в Обласному медичному центрі здоров'я та спортивної медицини Житомирської обласної ради на посаді лікаря акушер-гінеколога. Наказом від 04 квітня 2016 року № 88 їй була оголошена догана з формулюванням: «у зв'язку з неналежним виконанням своїх трудових обов'язків».

Вважає, що дисциплінарне стягнення є незаконним, а наказ таким, що підлягає скасуванню, оскільки всупереч Правил внутрішнього трудового розпорядку, в наказі не зазначено що саме із положень посадової інструкції було порушено. Крім того, з наказом № 29 від 04 січня 2016 року «Про створення комісії», що стосується виконання функцій лікаря по обслуговуванню населення за госпрозрахунковим принципом, її не ознайомлено та у самому наказі не зазначено, коли саме лікарі будуть проводити медичні огляди та виконувати роботу, яка має оплачуватися додатково по госпрозрахунку. Відповідач не склав плану-графіку проведення медоглядів з зазначенням строків і часу їх проведення, не вказав про лабораторні, функціональні та інші дослідження, які мають обов'язково проводитись, саме тому вона просила у працівників КЦТ № 214 Житомирської філії ПАТ «Укртелеком» талони огляду гінеколога за місцем проживання, так як там могла бути інформація про захворювання.

Разом з тим, позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер її чоловік, що викликало її важкий психологічний стан. Оголошення догани призвело до нового психологічного стресу, та негативно вплинуло на її стан здоров'я, дискомфорт та нервову напругу. Заподіяну моральну шкоду оцінює в 10000 грн, хоча її розмір вважає безмежним.

Посилаючись на вказані обставини ОСОБА_2 просила задовольнити її позовні вимоги.

Рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 23 грудня

2016 року, залишеним без змін ухвалою апеляційного суду Житомирської області від 02 лютого 2017 року, в задоволенні позову відмовлено за безпідставністю.

У касаційній скарзі, посилаючись на порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, ОСОБА_2 просить скасувати рішення суду першої та апеляційної інстанцій, ухвалити нове рішення, яким передати справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до п. 6 розд. XII «Прикінцеві та перехідні положення Закону України від 02 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» ВССУ діє в межах повноважень, визначених процесуальним законом, до початку роботи Верховного Суду та до набрання чинності відповідним процесуальним законодавством, що регулює порядок розгляду справ Верховним судом.

У зв'язку з цим скарга підлягає розгляду в порядку, передбаченому Цивільним процесуальним кодексом України від 18 березня 2004 року.

Відповідно до частини 2 статті 324 ЦПК України підставами для касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Ознайомившись із змістом касаційної скарги та судовими рішеннями, у відкритті касаційного провадження слід відмовити, оскільки касаційна скарга є необґрунтованою і викладені в ній доводи не викликають необхідності перевірки матеріалів справи.

Відмовляючи в задоволенні позову суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив з того, що ОСОБА_2 неналежно виконувала свої трудові обов'язки в частині неетичного відношення до жінок при проходженні періодичного медичного огляду, тобто в її діях дійсно мав місце дисциплінарний проступок, що потягло негативні наслідки для роботи всього медичного центру. Керівництво Обласного медичного центру здоров'я та спортивної медицини Житомирської обласної ради обґрунтовано оцінило неналежне виконання ОСОБА_2 своїх трудових обов'язків, за яке її правомірно було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани.

З висновками суддів не можна не погодитися з огляду на таке.

Судами встановлено, що позивач з 2006 року перебуває в трудових відносинах з Обласним медичним центром здоров'я та спортивної медицини Житомирської обласної ради, працюючи лікарем акушер-гінекологом.

Наказом № 88 від 04 квітня 2016 року позивачу оголошена догана в зв'язку з надходженням скарги працівників ПАТ «Укртелеком» проненалежне виконанням ОСОБА_2 трудових обов'язків.

Сама позивачка не заперечувала щодо факту неетичної поведінки під час проведення медичного огляду працівників ПАТ «Укртелеком», оскільки це було пов'язано зі смертю її чоловіка.

Порушення, зазначені в наказі про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, є обґрунтованими, оскільки підтверджуються доказами наданими відповідачем та не спростовані позивачем.

Статтею 139 КЗпП Українивизначено, що працівники зобов'язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Відповідно до ст. 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці.

Згідно ч.ч. 1, 4 ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Статтею 147 КЗпП Українипередбачено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана; звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення.

До юридичних фактів, які підлягають встановленню судом відповідно до вимог ст. 214 ЦПК України при вирішенні спору про законність наказу про оголошення догани є: чи мав місце дисциплінарний проступок (вина, протиправна поведінка), який став безпосередньо підставою для застосування дисциплінарного стягнення.

Дана обставина підтверджена рішеннями медичної ради від 24 березня 2016 року.

Відповідно до роз'яснень, що викладені у п. 22 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 06 листопада 1992 року «Про практику розгляду судами трудових спорів», вбачається, що у справах про поновлення на роботі осіб, звільнених за порушення трудової дисципліни, судам необхідно з'ясувати, в чому конкретно проявилось порушення, що стало приводом до звільнення, чи могло воно бути підставою для розірвання трудового договору за пунктами 3, 4, 7, 8 ст. 40 п. 1 ст. 41 КЗпП, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147(1), 148, 149 КЗпП правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи застосовувалось вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховувались при звільненні ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника.

Суд першої інстанції, з висновком якого погодився й апеляційний суд, правильно встановив характер спірних правовідносин сторін у справі та застосував норми матеріального права, які регулюють ці правовідносини, та дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для задоволення позову ОСОБА_2

Докази та обставини, на які є посилання у касаційній скарзі були предметом дослідження судами першої і апеляційної інстанцій та додаткового правового аналізу не потребують, оскільки при їх дослідженні та встановленні судами були дотримані норми матеріального і процесуального права.

Зводяться до оцінки доказів по справі, яким суди дали належну правову оцінку.

Відповідно до пункту 5 частини 4 статті 328 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті касаційного провадження, якщо касаційна скарга є необґрунтованою і викладені у ній доводи не викликають необхідності перевірки матеріалів справи.

Керуючись ст. п. 5 ч. 4 ст. 328 ЦПК України,

у х в а л и л а:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Богунського районного суду м. Житомира від 23 грудня 2016 року, ухвалу апеляційного суду Житомирської області від

02 лютого 2017 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Обласного медичного центру здоров'я та спортивної медицини Житомирської обласної ради про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності та відшкодування моральної шкоди, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Попович