Справа № 521/861/17
Номер провадження 2/521/2412/17
У Х В А Л А

"20" січня 2017 р. суддя Малиновського районного суду м. Одеси Лічман Л.Г., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про перерахунок часток у домоволодінні, -

В С Т А Н О В И В:

18.01.2017 р. поштою до Малиновського районного суду м. Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_1, у якій він просив визначити розмір частки в домоволодінні за адресою: м. Одеса, вул. Кордонна, 74, що знаходиться у власності ОСОБА_1 Крім того, позивач просив визначити розмір часток у вказаному домоволодінні, що знаходяться у власності ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, посилаючись на наступне.

На праві спільної часткової власності ОСОБА_1 належить 54/100 частин домоволодіння з надвірними спорудами за адресою: м. Одеса, вул.. Кордонна, 74. Позивачем проведено реконструкцію зазначеного будинку без зміни геометричних розмірів фундаментів в плані, про що отримано Декларацію про готовність обєкта до експлуатації.

Рішенням державного реєстратора ОСОБА_1 відмовлено у реєстрації права власності на реконструйоване домоволодіння, оскільки відсутні заяви усіх співвласників про розподіл часток у спільній власності.

Позивач неодноразово звертався до відповідачів з проханням провести перерахунок часток домоволодіння, але зазначені особи відмовляються у проведенні перерахунку.

Крім того, стало відомо, що зареєстровані частки співвласників становлять більше одиниці, що являється незаконним та недопустимим. Так частка ОСОБА_1 становить 54/100 часток, ОСОБА_2 8/30 часток, ОСОБА_4 1/5 частка, 13/100 ОСОБА_5

В звязку з зазначеним позивач звернувся до суду про перерахунок часток співвласників спірного домоволодіння.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що заяву необхідно залишити без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, однак позивач просить визначити розмір частки у домоволодінні без зазначення його. Крім того, прохальна частина позовної заяви містить вимогу про визначення розміру часток інших співвласників, а саме ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5, які не заявляли таких вимог та є відповідачами у справі, що підлягає уточненню.

Згідно з п. 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України щодо зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування ОСОБА_1 зазначає про наявність рішення державного реєстратора ДП «Центр Центр обслуговування громадян» «про відмову у внесенні змін до запису Державного реєстру речових прав на нерухоме майно» за № 30900631 від 11.08.2016 р., однак не додає його до позовної заяви.

Необгрунтованим є визначення розміру часток інших співвласників у домоволодінні.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору, хоча в переліку доданих до позовної заяви документів значиться напис «квитанція про оплату судового збору».

На підтвердження відсутності зазначеної квитанції загальною канцелярією Малиновського районного суду м. Одеси складено акт № 31 від 18.01.2017 р., про те, що під час розкриття конверта, надісланого від ОСОБА_1, в якому містилась позовна заява, до якої не додано квитанцію про оплату судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплаті підлягає судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України про «Державний бюджет на 2017 рік» установлено у 2017 році прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 1600 гривень.

Зважаючи на викладене, та приймаючи до уваги той факт, що позовні вимоги ОСОБА_1 містять вимоги немайнового характеру, суд приходить до висновку, що сума судового збору за позовні вимоги немайнового характеру має складати 640 грн. 00 коп.

Отже, подана позовна заява не відповідає вимогам, встановленим законодавством.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України, -

С У Д Д Я

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про перерахунок часток у домоволодінні, - залишити без руху.

Надати позивачу для усунення недоліків заяви строк - 5 (п'ять) днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити, що у разі невиконання вищевказаних вимог у встановлений суддею строк заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С У Д Д Я: