справа 278/2967/16-ц
У Х В А Л А

11 січня 2017 року м. Житомир

Суддя Житомирського районного суду Житомирської області Грубіян Є.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та визнання права власності, тертя особа Друга житомирська державна нотаріальна контора,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду із зазначеним позовом, яким просить визнати спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_4 та ОСОБА_1 автомобіль марки "ВАЗ", модель "210430-20", реєстраційний номер "АМ 0049 АМ" та садовий будинок на земельній ділянці № 198, що знаходиться в обєднанні садівничих товариств масиву "Тетерівський" в с. Буки Житомирського району Житомирської області та визнати за собою право власності на ? частину вищевказаного майна.

Дослідив дану заяву разом з долученими до неї додатками, суд дійшов висновку, що провадження у справі, на даний час, не може бути відкрите, а заява підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.

По-перше. Позовна заява повинна містити ціну позову, щодо вимог майнового характеру (п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України).

Ціна позову у заявах про визнання права власності на майно визначається вартістю майна (п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України).

Як кореспондується у п. 16 ПП ВССУ № 10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ст. 80, п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК такий обовязок покладається на позивача. Проте, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент предявлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд (ч. 2 ст. 80 ЦПК).

Згідно Постанови Кабінету Міністрів України № 358 від 21.08.2014 року "Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов'язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства" оціночною вартістю для рухомого та нерухомого майна є їх ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав. Підтвердженням такої вартості слугує звіт про оцінку, строк дії якого становить не більше шести місяців з дати оцінки.

У свою чергу, заявником не надано суду документів щодо оцінки спірного у справі майна.

Відтак, у зв'язку з відсутністю необхідної оціночної документації, реальну вартість спірного майна визначити неможливо, а отже неможливо дійти висновку про дійсну ціну позову і з огляду на це суму необхідного до сплати позивачем судового збору.

По-друге. Крім цього, позивачу також слід звернути увагу на те, що у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, ціна позову визначається загальною сумою всіх вимог і згідно ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

На теперішній час, вищевказані фактичні обставини унеможливлюють відкриття провадження у справі, а тому позов має бути залишений без руху з наданням його авторові часу для усунення недоліків.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 80, ст. 119, ст. 121 ЦПК України, ПП ВССУ № 10 від 17.10.2014 року, Постанови КМУ № 358 від 21.08.14 року,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та визнання права власності, тертя особа - Друга житомирська державна нотаріальна контора - залишити без руху надавши строк у п'ять днів, з дня отримання копії даної ухвали, для усунення недоліків зазначених в ній.

Розяснити заявнику, що у випадку не усунення зазначених недоліків заява вважається неподаною та повертається адресату.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є.О. Грубіян