________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 520/4782/17
Провадження № 2-зз/520/102/17
УХВАЛА

про відмову у прийнятті заяви

25.04.2017 року суддя Київського районного суду м. Одеси Васильків О.В. розглянувши заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову, -

В С Т А Н О В И Л А:

24.04.2017 року заявники ОСОБА_1, ОСОБА_2 звернулися до суду із заявою, в якій просять скасувати накладений арешт на квартиру № 28 будинку № 31 по Люстдорфській дорозі у м. Одесі, згідно ухвали Київського районного суду м. Одеси від 01.02.1999 року по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про повернення боргу та стягнення збитків. Заявники зазначають, що вони являються співвласниками квартири № 28 будинку № 31 по Люстдорфській дорозі у м. Одесі.

Судом встановлено, що ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 01.02.1999 року по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про повернення боргу, накладено арешт на квартиру № 28 будинку № 31 по Люстдорфській дорозі у м. Одесі, яка належить ОСОБА_4

Відповідно до ч. 4 ст. 154 ЦПК України особа, щодо якої вжито заходи забезпечення позову без її повідомлення, протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали може подати до суду заяву про їх скасування, яка розглядається судом протягом двох днів.

Окрім того, положеннями абз. 4 п. 9 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» № 5 від 03.06.2016 року передбачено, що заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу (частина третя статті 154 ЦПК). При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору (частина четверта статті 154 ЦПК). Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (стаття 60 Закону України «Про виконавче провадження»).

Таким чином, вказаною нормою процесуального права передбачений порядок скасування ухвали про забезпечення позову, відповідно до якої, застосовані заходи можуть бути скасовані лише за заявою особи, щодо якої вжито заходи забезпечення позову.

Як вбачається з ухвали Київського районного суду м. Одеси від 01.02.1999 року заявники ОСОБА_1, ОСОБА_2 не були сторонами по справі за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про повернення боргу.

За таких обставин, вивчивши матеріали справи, з урахуванням того, що відносно ОСОБА_1, ОСОБА_2 будь-яких заходів забезпечення позову в рамках даної справи не застосовувалось, в звязку з чим у заявників у відповідності до положень ч. 4 ст. 154 ЦПК України немає права звертатися до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову у зазначеній справі, а тому суд приходить до висновку, що вказана заява не може бути прийнята судом до розгляду.

При цьому, враховуючи положення абз. 4 п. 9 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» № 5 від 03.06.2016 року, суд розяснює ОСОБА_1, ОСОБА_2 їх право на звернення до суду з позовною заявою про звільнення майна з-під арешту.

Керуючись ст. 154 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И Л А:

Відмовити ОСОБА_1, ОСОБА_2 у прийнятті заяви про скасування заходів забезпечення позову, та повернути заяву зі всіма додатками до неї заявникам.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги протягом пяти днів з дня проголошення ухвали та протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали особою без участі якої її було постановлено.

Суддя Васильків О. В.