У Х В А Л А

142/1608/16-ц

2/142/32/17

"25" липня 2017 р. смт. Піщанка

Суддя Піщанського районного суду Вінницької області Гринишина А.А., отримавш зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл майна подружжя подану в судовому засіданні при розгляді цивільної справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод в користуванні житловим будинком, скасування реєстрації за місцем проживання, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Піщанського районного суду Вінницької області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод в користуванні житловим будинком, скасування реєстрації за місцем проживання.

У судовому засіданні, яке відбулось 25 липня 2017 року, ОСОБА_1 подала до суду зустрічну позовну заяву до ОСОБА_2 про розподіл майна подружжя, в якій просить прийняти зустрічний позов до розгляду в одному провадженні із позовом ОСОБА_2 до неї про усунення перешкод в користуванні житловим будинком, скасування реєстрації за місцем проживання.

При ознайомлені з матеріалами позовної заяви та доданими до неї документами встановлено, що дана заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, виходячи з насупного.

Так, згідно ч.2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, ціну позову щодо вимог майнового характеру. На підставі ч.5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Так як відповідно до ч.2 ст. 119 ЦПК в позовній заяві щодо вимог майнового характеру обовязково повинна бути зазначена ціна позову, тобто тягар доказування вартості спірного майна несе позивач, тому він повинен обґрунтувати у позовній заяві ціну позову та надати суду відповідні докази цього.

Як вбачається з позовної заяви та доданих до неї документів позивач вказав ціну позову, проте одночасно подав клопотання про відстрочення сплати судового збору ( в заяві державного мита) , яке неможливо розглянути з огляду на наступне.

Зокрема, в порушення п. 5 і п. 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, у зустрічному позові не викладено обставин і не зазначено доказів того, у чому полягає однорідність позовних вимог про розподіл майна подружжя та позовних вимог про усунення перешкод в користуванні житловим будинком, скасування реєстрації за місцем проживання, які не взаємопов'язані між собою, регулюються різними нормами права і правильність вирішення позовних вимог про розподіл майна не залежить від правильності вирішення позовних вимог про усунення перешкод в користуванні житловим будинком, скасування реєстрації за місцем проживання і навпаки.

Спільний розгляд різних, не взаємопов'язаних між собою позовних вимог, може ускладнити вирішення справи.

Також, у порушення п. 5 і п. 6 ч. 2 ст. 199 ЦПК України, у зустрічному позові взагалі не викладено обставин і не зазначено доказів того, яка дійсна вартість майна, про яке йдеться в зустрічному позові, саме на час предявлення зустрічного позову та чим конкретно це підтверджується, оскільки від правильності вирішення даного питання, залежить правильність вирішення питання про розмір судового збору. У той же час, заявляючи в зустрічному позові вимоги про поділ майна, позивач за зустрічним позовом, взагалі не виклала обставин і не зазначила доказів того, чи можливий поділ цього майна в взагалі та чим конкретно це підтверджується, оскільки це позбавляє суд можливості визначити межі зустрічних позовних вимог і на виконання вимог ст.11 ЦПК України, розглянути зустрічний позов у межах заявлених позовних вимог.

Таким чином, позивачу за зустрічним позовом в зустрічній позовній заяві треба вказати ринкову вартість спірного майна (для чого звернутися до субєкта оціночної діяльності, який надасть висновок про вартість спірного майна) та згідно ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» сплатити, судовий збір виходячи з реальної вартості спірного майна на час звернення до суду. У разі неможливості встановити точну ціну позову (ринкову вартість спірного майна) позивач повинен надати суду відповідні докази.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. ст. 119-121 ЦПК, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 11, 59, 60, 119-121 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл майна подружжя, залишити без руху та надати строк для усунення її недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: