Справа № 703/3104/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2017 року Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Опалинської О.П.

при секретарі Литвин Г.Т.

за участі заявника ОСОБА_1

представника заявника ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Сміла цивільну справу в порядку окремого провадження за заявою ОСОБА_1, заінтересовані особи: Петриківська сільська рада Городищенського району Черкаської області та Тернівська сільська рада Смілянського району Черкаської області про встановлення факту батьківства, факту прийняття спадщини та місця відкриття спадщини,-

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про встановлення факту батьківства, факту прийняття спадщини та місця відкриття спадщини, заінтересовані особи Петриківська сільська рада Городищенського району Черкаської області та Тернівська сільська рада Смілянського району Черкаської області.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що вона народилася ІНФОРМАЦІЯ_6 року в с. Сегединці Городищенського району Черкаської області. У свідоцтві про її народження у графі «батько» відсутній запис про останнього, а в графі «мати» зазначено ОСОБА_3 ЇЇ мати ОСОБА_3 проживала у незареєстрованому шлюбі з ОСОБА_4, як чоловік і дружина в с. Сегединці Городищенського району і вели спільне господарство. З часу свого народження та до 30 серпня 1968 року вона проживала разом із своєю матір'ю та ОСОБА_4 в с. Сегединці Городищенського району. Після смерті матері, ІНФОРМАЦІЯ_7 року, ОСОБА_4 проживав один, але вона постійно підтримувала з ним відносини як з батьком. У вересні 1997 року забрала ОСОБА_4 проживати до себе в с. Тернівку Смілянського району Черкаської області, де він проживав з 11 вересня 1997 року до дня смерті без реєстрації. Встановлення факту батьківства, факту прийняття спадщини та місця відкриття спадщини їй необхідні для оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_4, а тому звернулася до суду з вищевказаним позовом та просить встановити факт, що ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_8 року є її батьком; встановити факт прийняття нею спадщини, що відкрилася після померлого ІНФОРМАЦІЯ_8 року ОСОБА_4 та встановити, що місцем відкриття спадщини після померлого, ІНФОРМАЦІЯ_8 року, ОСОБА_4 є АДРЕСА_2.

В судовому засіданні представник заявника заяву підтримав та пояснив, що ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_6 року в с. Сегединці Городищенського району Черкаської області та проживала разом з матір'ю ОСОБА_3 та батьком ОСОБА_4 Батьки перебували у незареєстрованому шлюбі, однак проживали разом та вели спільне господарство. Після смерті матері, ІНФОРМАЦІЯ_7 року, ОСОБА_4 проживав один, а у вересні 1997 року ОСОБА_1 забрала ОСОБА_4 проживати до себе в АДРЕСА_1, де він проживав з 11 вересня 1997 року до дня смерті без реєстрації. Встановлення факту батьківства, факту прийняття спадщини та місця відкриття спадщини ОСОБА_1 необхідні для оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_4, а тому заявник звернулася до суду з вищевказаним позовом та просить встановити факт, що ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_8 року є її батьком; встановити факт прийняття ОСОБА_1 спадщини, що відкрилася після померлого ІНФОРМАЦІЯ_8 року, ОСОБА_4 та встановити, що місцем відкриття спадщини після померлого ОСОБА_4 є АДРЕСА_2.

Заявник в судовому засіданні заявлені вимоги та пояснення свого представника підтримала повністю та просила заяву задовольнити.

Представники заінтересованих осіб до суду не з'явилися. Сільський голова виконавчого комітету Петриківської сільської ради Городищенського району Черкаської області та сільський голова Тернівської сільської ради надіслали до суду листи, згідно яких проти задоволення заяви не заперечують, просять розгляд справи проводити без їх участі.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення заявника та його представника, свідків суд вважає, що заява підлягає задоволенню, виходячи із наступних підстав.

ІНФОРМАЦІЯ_8 року помер ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1, яке зареєстроване Тернівською сільською радою Смілянського району Черкаської області та видане 6 червня 2001 року (а.с.12).

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 зареєстрованого Сегединським с/ЗАГС Вільшанського району Київської області та виданого 25 лютого 1953 року матір'ю ОСОБА_5 є ОСОБА_3, а в графі батько відомості відсутні (а.с.10).

Як вбачається з витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища ОСОБА_5 зареєструвала шлюб з ОСОБА_6 та змінила прізвище на «ОСОБА_6»(а.с. 9).

Відповідно до довідки виконавчого комітету Петриківської сільської ради №265 від 19 вересня 2017 року ОСОБА_7 до дня смерті, ІНФОРМАЦІЯ_7 року постійно проживала в с. Сегединці Городищенського району Черкаської області з ОСОБА_4 та разом вели спільне господарство (а.с. 13).

Згідно довідки виконавчого комітету Петриківської сільської ради №267 від 19 вересня 2017 року ОСОБА_1 проживала та була зареєстрована в с. Сегединці Городищенського району Черкаської області з дня народження, ІНФОРМАЦІЯ_6 року по 30 серпня 1968 року, разом з матір'ю ОСОБА_7 та ОСОБА_4 (а.с. 14).

Як вбачається з довідки виконавчого комітету Петриківської сільської ради №264 від 19 вересня 2017 року ОСОБА_4 по 10 вересня 1997 року постійно проживав в с. Сегединці Городищенського району Черкаської області, з 11 вересня 1997 року проживав в с. Тернівка Смілянського району Черкаської області в домоволодінні ОСОБА_1 На день смерті, ІНФОРМАЦІЯ_8 року, ОСОБА_4 в с. Сегединці не проживав (а.с. 15).

Згідно довідки виконавчого комітету Тернівської сільської ради №262 від 12 вересня 2017 року ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_8 року, проживав без реєстрації з 11 вересня 1997 року і до дня смерті в АДРЕСА_2 разом з ОСОБА_1, яка здійснювала за ним догляд (а.с. 16).

Відповідно до довідки виконавчого комітету Тернівської сільської ради №268 від 4 жовтня 2017 року ОСОБА_1 з 1993 року проживала без реєстрації в АДРЕСА_2 (а.с. 17).

Як вбачається з довідки виконавчого комітету Петриківської сільської ради №266 від 19 вересня 2017 року протягом шести місяців з дня смерті ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_8 року, його особистими речами заволоділа ОСОБА_1 (а.с. 18).

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_8 пояснив, що разом із заявником проживали в одному селі, а саме с. Сегединці Городищенського району та навчалися в одному класі. ОСОБА_1 проживала разом зі своїми батьками ОСОБА_3 та ОСОБА_4, як одна сім'я, батьки забезпечували ОСОБА_1 належним чином. Заявник називала ОСОБА_4 своїм батьком, а він її донькою.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_9 пояснив, що знав ОСОБА_4 з 1997 року коли ОСОБА_1 забрала його проживати до себе в с. Тернівку Смілянського району. Також заявник перевезла за місцем свого проживання батькові речі. ОСОБА_4 проживав у будинку ОСОБА_1 у селі Тернівка близько 4 років та й помер він у с. Тернівка Смілянського району. Все майно ОСОБА_4 залишилося у господарстві заявника.

Відповідно до п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» №5 від 31 березня 1995 року, в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно із Законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян.

Згідно з п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» №5 від 31 березня 1995 року, суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчинюють нотаріальні дії, Свідоцтва про право на спадщину.

Відповідно до листа Верховного Суду України від 1 січня 2012 року «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» факт родинних відносин між фізичними особами (п. 1 ч. 1 ст. 256 ЦПК) встановлюється у судовому порядку, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки для заявника: право на спадщину, право на пенсію у зв'язку із втратою годувальника, одержання компенсації тощо.

Згідно з ч. 1 ст. 256 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Таким чином, суд приходить до висновку, що заява про встановлення факту родинних відносин підлягає до задоволення, оскільки факт, який просить встановити заявник має юридичне значення, оскільки від його встановлення залежить вирішення його особистих майнових прав, а саме отримання свідоцтва про право на спадщину після смерті батька.

Згідно ст. 527 ЦК України в редакції 1963 року спадкоємцями можуть бути особи, що були живими на момент смерті спадкодавця.

Статтею 549 ЦК України в редакції 1963 року визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Згідно ст. 548 чинного на той час ЦК України для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв, прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини. Цією статтею визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Відповідно до п. 4 Прикінцевих та Перехідних положень Цивільний кодекс України в редакції 2004 року застосовується до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності.

Щодо цивільних відносин, які виникли до набрання чинності Цивільним кодексом України, положення цього Кодексу застосовуються до тих прав і обов'язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності.

Відповідно до ч. 1 ст. 1218 чинного ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно з ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 2 ст. 1223 ЦК України визначено, що у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця.

Відповідно до ст. 1268 чинного ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Як вбачається з довідок виконавчого комітету Петриківської сільської ради ОСОБА_1 протягом шести місяців після смерті ОСОБА_4 заволоділа його особистими речами, а тому , мають місце обставини, які свідчать про прийняття заявником спадщини після смерті батька шляхом вступу в управління спадковим майном на час відкриття спадщини.

Разом з тим, відповідно до ст.ст.1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до абз. 3 п. 3 роз'яснень постанови Пленуму ВСУ України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця, яке визначається за правилами ст. 29, ч. 2 ст. 1221 ЦК України. Якщо спадкодавець мав кілька місць проживання, місцем відкриття спадщини вважається останнє місце реєстрації спадкодавця.

Згідно з ч. 1 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. З цієї норми випливає, що прийняття спадщини має важливе практичне значення: з ним пов'язана можливість оформлення права власності на спадкове майно шляхом видачі нотаріусом правовстановлюючого документа - свідоцтва про право на спадщину та реєстрації, у випадках, визначених законом, прав на неї.

При цьому, слід враховувати, що чинним законодавством не розкривається поняття постійного місця проживання фізичної особи, тому визнання цього факту розцінюється законом як встановлення факту, що має юридичне значення.

Враховуючи, що спадкодавець до дня смерті проживав в с. Тернівка Смілянського району Черкаської області, суд вважає, що вимоги заявника в частині визначення місця відкриття спадщини в с. Тернівка Смілянського району є обґрунтованими та підлягають до задоволення.

На підставі вищевикладеного, керуючись п. 4 Прикінцевих та Перехідних положень ЦК України 2004 року, ст.ст. 57, 60-64, 208, 209, 212-215, 256-259, 294 ЦПК України, ст.ст. 527, 548, 549 ЦК України в редакції 1963 року, ст.ст. 1218, 1222, 1223, 1261, 1268, 1296, 1220, 1221, 1223, 1296 ЦК України, постановою Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» №5 від 31 березня 1995 року, постановою Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», листом Верховного Суду України від 1 січня 2012 року «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення», -

вирішив:

Позов ОСОБА_1, заінтересовані особи: Петриківська сільська рада Городищенського району Черкаської області та Тернівська сільська рада Смілянського району Черкаської області про встановлення факту батьківства, факту прийняття спадщини та місця відкриття спадщини задовольнити.

Встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що ОСОБА_10, який помер ІНФОРМАЦІЯ_8 року є батьком ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_6, уродженки с. Сегединці Городищенського району Черкаської області.

Встановити факт прийняття спадщини ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_6, проживаючої в АДРЕСА_2, що відкрилася після померлого ІНФОРМАЦІЯ_8 року ОСОБА_4.

Встановити, що місцем відкриття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_8 року ОСОБА_4 є АДРЕСА_2.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Черкаської області через Смілянський міськрайонний суд Черкаської області напротязі десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення можуть подати апеляційну скаргу напротязі десяти днів з дня його отримання.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на його оскарження, а в разі оскарження після розгляду справи апеляційним судом, якщо рішення не буде скасовано.

Головуючий О.П.Опалинська