АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
Справа: № 638/4006/15-ц Головуючий І інстанції -
Провадження: 22ц/790/1421/17 ОСОБА_1
Категорія: договірні Доповідач Бездітко В.М.
УХВАЛА

18 січня 2017 року м. Харків

Суддя судової колегії судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Харківської області ОСОБА_2, при вирішенні питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Український бізнес банк» ОСОБА_3 на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 06 грудня 2016 року у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Український бізнес банк» Тимчасової адміністрації в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації у ПАТ «Укрбізнесбанк» до ОСОБА_4, Приватного підприємства «Реал-ком» про солідарне стягнення заборгованості за кредитним договором ,-

встановив:

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 06 грудня 2016 року в задоволені позову ПАТ Публічного акціонерного товариства «Український бізнес банк» Тимчасової адміністрації в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації у ПАТ «Укрбізнесбанк» відмовлено у повному обсязі.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, Уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Український бізнес банк» ОСОБА_3 подала апеляційну скаргу разом з клопотанням про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення у справі, з посиланням на здійснення процедури ліквідації банку, його неплатоспроможність, тяжке фінансове становище.

Вважаю, що клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Згідно роз'яснень, які містяться в п.2.3 та 2.4 Рішення Конституційного Суду України від 28.11.2013року №12-рп/2013 у справі №1-17/2013 Законом України «Про судовий збір» визначено: правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Стаття 5 Закону України „Про судовий збір", містить вичерпний перелік осіб, які звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4.XI.1950) (далі по тексту Конвенція), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя № R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду.

У зв'язку із цим при здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов'язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до Цивільного процесуального кодексу України, Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір", а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Відповідно ч. 1, ч. 3 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Відповідно до роз'яснень, які містяться в п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів є складовою доступу до правосуддя, який є елементом права особи на судовий захист, гарантованого статтею 55 Конституції України.

Той факт, що до 1 вересня 2015 року уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб у справах, повязаних із здійсненням тимчасової адміністрації та ліквідації банку, відносилася до пільгових категорій та була звільнена від сплати судового збору на підставі п. 22 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», не має правового значення для вирішення питання про звільнення від сплати судового збору, так як апеляційна скарга в даній справі подана після 1 вересня 2015 року.

Вказані у клопотанні доводи не можуть слугувати підставою для звільнення від сплати судового збору, оскільки апелянтом не надано жодних доказів в підтвердження тяжкого майнового стану та неспроможності сплати судового збору, а наведені ним в заяві обставини, не дають суду підстав, передбачених ст. 82 ЦПК України та Законом України «Про судовий збір» для звільнення від сплати судового збору. Запровадження тимчасової адміністрації не свідчить про відсутність коштів для сплати судового збору.

Отже, суд позбавлений можливості відкрити апеляційне провадження, оскільки апеляційна скарга не відповідає вимогам Закону України від 08 липня 2011 року № 3674 «Про судовий збір», як передбачено п.п.6 п.1 ч.2. ст.4 вищевказаного закону (на час звернення до суду з позовом), а саме: апелянтом не сплачено судовий збір.

За подання до суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

При подані до суду позову ПАТ «ВіЕйБі Банк» майнового характеру судовий збір складав - 3 654 грн., а тому заявник повинен сплатити за подання апеляційної скарги судовий збір у розмірі 3 654 грн.*1.1 = 4019 грн. 40 коп. та надати до суду апеляційної інстанції оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору.

Реквізити рахунку для сплати судового збору:

отримувач: УДКСУ в Основянському районі м. Харкова;

;

МФО: 851011;

банк: ГУ ДКСУ в Харківській області;

рахунок: 0011;

код бюджетної класифікації: 22030101.

призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Апеляційний суд Харківської області (назва суду, де розглядається справа).

Крім того, прийняттю апеляційної скарги до розгляду апеляційним судом перешкоджають недоліки допущені при її поданні, а саме: апеляційну скаргу подано з пропуском процесуальних строків, передбачених ч. 1 ст. 294 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 294 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засідання під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Відповідно до ч. 3 ст. 297 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 294 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали особа має право звернутися до апеляційного суду з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 27 ЦПК України, особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

Так, як вбачається з матеріалів справи, останнім днем для подачі апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції від 06.12.2016 року, враховуючи, що представник позивача був присутнім при проголошені рішення (журнал судового засідання а.с. 272-273/ було 16.12.2016 року. Апеляційна скарга подана 30.12.2016 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження, при цьому апелянт не порушує питання про поновлення цього строку.

Згідно з ч. 3 ст. 73 ЦПК України, одночасно з клопотанням про поновлення чи продовження строку належить вчинити ту дію або подати той документ чи доказ стосовно якого заявлено клопотання.

Згідно ч. 2 ст. 297 ЦПК України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст. 295 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору застосовуються положення статті 121 ЦПК України.

За таких обставин, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, надати апелянту строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. ст. 82, 121, 295, ч. 2 ст. 297 ЦПК України, суддя -

ухвалив:

У задоволенні клопотання Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Український бізнес банк» ОСОБА_3про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 06 грудня 2016 року до ухвалення рішення судом апеляційної інстанції, відмовити.

Апеляційну скаргу Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Український бізнес банк» ОСОБА_3 на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 06 грудня 2016 року- залишити без руху.

Надати апелянту строк протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги сплати судового збору.

Попередити, що у разі невиконання зазначених вимог ухвали в наданий строк, апеляційна скарга буде визнана неподаною та йому повернута.

Надати апелянту строк протягом тридцяти днів з моменту отримання копії ухвали для звернення до апеляційного суду з заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин його пропуску.

Розяснити апелянту, що у разі, якщо заяву із зазначенням поважних причин його пропуску та наданням доказів цього не буде подано в зазначений строк, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала суду апеляційної інстанції в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів з дня її проголошення, в іншій частині ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя В.М. Бездітко