АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД М.КИЄВА
Справа № 22-3971 Головуючий у1-й інстанції - Шевчук О.П.
Унікальний №758/8934/14-ц Доповідач - Пікуль А.А.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 липня 2017 року. Колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду міста Києва в складі:

головуючого Пікуль А.А.

суддів Борисової О.В.

Усика Г.І.

секретар Пузикова В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_4 на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 2 червня 2017 року у справі за заявою ОСОБА_4 про перегляд у зв'язку з нововиявленими обставинами рішення Подільського районного суду міста Києва від 27 травня 2015 року за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_6, треті особи: Київська міська державна адміністрація як виконавчий орган Київської міської ради, Реєстраційна служба Головного управління юстиції у місті Києві, Житлово-будівельний кооператив "Мотозаводець-7", Приватний нотаріус Київського міського нотаріального органу Юр-Капінос Андрій Євгенович, про витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання права власності, визнання недійсним свідоцтва про право власності, скасування державної реєстрації права власності,

в с т а н о в и л а:

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 2 червня 2017 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_4 про перегляд у зв'язку з нововиявленими обставинами рішення Подільського районного суду м. Києва від 27 травня 2015 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_6, треті особи: Київська міська державна адміністрація як виконавчий орган Київської міської ради, Реєстраційна служба ГУЮ у м. Києві, ЖБК "Мотозаводець-7", ПН КМНО Юр-Капінос А.Є., про витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання права власності, визнання недійсним свідоцтва про право власності, скасування державної реєстрації права власності.

Не погодившись з ухвалою суду, ОСОБА_4 подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з'ясування обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, порушення норм процесуального права, просить ухвалу скасувати та прийняти рішення про відкриття провадження у справі про перегляд у зв'язку з нововиявленими обставинами рішення Подільського районного суду м. Києва від 27 травня 2015 року.

В суд апеляційної інстанції ОСОБА_6 та представники третіх осіб не з'явились, про місце та час апеляційного розгляду повідомлені належним чином.

Суд ухвалив розглядати справу у відсутність осіб, які не з'явились, оскільки відповідно до положень ч.2 ст. 305 ЦПК неявка сторони, належним чином повідомленої про час і місце розгляду справи, не перешкоджає апеляційному розглядові справи.

Заслухавши доповідь судді Пікуль А.А., пояснення учасників судового розгляду: ОСОБА_4 та її представників ОСОБА_8 і ОСОБА_9., які підтримали подану апеляційну скаргу та просили суд її задовольнити, представника ОСОБА_5, ОСОБА_10, яка заперечував проти задоволення апеляційної скарги, з'ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія приходить до висновку про те, що апеляційну скаргу слід відхилити з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що рішенням Подільського районного суду м. Києва від 27 травня 2015 року у задоволенні позову ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_11, треті особа: Київська міська державна адміністрація виконавчий орган Київської міської Ради, Реєстраційна служба ГУЮ у м. Києві, ЖБК "Мотозаводець-7", ПН КМНО Юр-Капінос А.Є., про витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання права власності, визнання недійсним свідоцтва по право власності, скасування державної реєстрації права власності було відмовлено в повному обсязі.

Вищезазначене рішення набрало законної сили 22 вересня 2015 року.

У грудні 2016 року ОСОБА_4 подала до суду заяву про перегляд у зв'язку з нововиявленими обставинами рішення Подільського районного суду м. Києва від 27 травня 2015 року, мотивуючи її тим, що їй стали відомі обставини, які є істотними для справи, і які не були і не могли бути їй відомі під час розгляду цього спору.

Так, заявник зазначила, що у рішенні Подільського районного суду м. Києва від 27 травня 2015 року судом встановлено, що ОСОБА_5 виконавчим комітетом Київської міської ради народних депутатів 28 червня 1989 року був виданий обмінний ордер №6795 на право заняття у порядку обміну житлового приміщення - квартири АДРЕСА_1. Дану обставину вважав встановленою і Апеляційний суд м. Києва, переглядаючи рішення суду першої інстанції. Крім того судами встановлено, що "згідно довідки ЖБК "Мотозаводець-7" №91 від 30 липня 2007 року на підставі рішення виконавчого комітету Київської міської Ради народних депутатів від 28 червня 1989 року №6795 громадянин ОСОБА_5 є членом ЖБК "Мотозаводець-7" і сума паєнакопичення складає 10 675, 976 руб.

Виходячи з наведеного, обов'язковою умовою для видачі обмінного ордеру на квартиру у ЖБК особі, яка вселяється в квартиру ЖБК, є прийняття її в члени кооперативу на внесення паєнакопичення. У той же час заявниця дізналась з відповіді слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві на запит начальника СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві від 15 жовтня 2015 року №55/16174 на адресу Київської міської ради про надання рішення виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів від 28 червня 1989 року №6795 Державним архівом м. Києва про надання відповіді від 25 жовтня 2015 року за №05-11/1301 та повідомлено що за описом фонду Р-1 Київська міська рада депутатів та виконавчий орган Київської міської ради депутатів за 1989 рік рішення за №6795 від 28.06.1989 року не виявлено. Також зазначено, що у переглянутих рішеннях виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів за червень 1989 року відомостей про квартиру АДРЕСА_1 ЖБК "Мотозаводець-7" не виявлено.

Рішення виконавчого комітету Київської міської Ради народних депутатів за №6795 від 28 червня 1989 року було тим доказом, який підтверджував отримання ОСОБА_5 ордеру на право зайняття у порядку обміну жилого приміщення - квартири АДРЕСА_1, та підтверджувало членство останнього в ЖБК "Мотозаводець-7" та внесення ним пайового внеску. Відсутність даного рішення в Державному архіві м. Києва та відсутність інформації в будь-якому іншому рішенні про квартиру АДРЕСА_1 ЖБК "Мотозаводець-7" означає, що докази на підставі яких приймались рішення є неналежними.

У той же час, Державний архів м. Києва підтвердив та надав відповідний архівний витяг щодо прийняття членами ЖБК і надання квартири АДРЕСА_1 в ЖБК "Мотозаводець-7" ОСОБА_4 на родину з трьох осіб на підставі рішення виконавчого комітету Київської міської Ради народних депутатів за №190 від 3 березня 1989 року.

ОСОБА_4 зазначає, що вона на момент розгляду справи не знала і не могла знати про відсутність рішення виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів від 28 червня 1998 року №6795, на яке є посилання в довідці ЖБК "Мотозаводець-7" №91 від 30 липня 2007 року, оскільки вважала ці відомості достовірні як і Управління житлового забезпечення КМДА, яке на підставі цих документів дозволило ОСОБА_5 отримати право власності на належну їй квартиру.

Відмовляючи у задоволенні заяви ОСОБА_4 про перегляд у зв'язку з нововиявленими обставинами рішення Подільського районного суду міста Києва від 27 травня 2015 року, районний суд виходив з того, що обставини, на які посилається заявник, не є нововиявленими в розумінні ч.2 ст.361 ЦПК України, та фактично являються новими доказами.

Апеляційний суд вважає такі висновки суду першої інстанції обґрунтованими з огляду на наступне.

Положеннями ч.1 ст. 361 ЦПК України визначено, що рішення або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, а також судовий наказ можуть бути переглянуті у зв'язку з нововиявленими обставинами.

Підставами для перегляду рішення, ухвали суду чи судового наказу у зв'язку з нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлені вироком суду, що набрав законної сили, завідомо неправдиві показання свідка, завідомо неправильний висновок експерта, завідомо неправильний переклад, фальшивість документів або речових доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного або необґрунтованого рішення; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення рішення чи постановлення ухвали, що підлягають перегляду; 4) встановлена Конституційним Судом України неконституційність закону, іншого правового акта чи їх окремого положення, застосованого судом при вирішенні справи, якщо рішення суду ще не виконане.

Згідно з роз'ясненнями абзацу другого п.5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 1981 року №1 (із змінами, внесеними згідно з Постановою Пленуму Верховного Суду України №15 від 25.05.98) не можуть бути визнані нововиявленими нові, тобто такі, що виникли чи змінилися після постановлення рішення обставини, а також обставини, на які посилалася особа, яка брала участь у справі, у своїх поясненнях, касаційній скарзі або які могли бути встановлені при виконанні судом вимог ст.10 ЦПК.

Відповідно до положень ст.15 ЦПК (у редакції законів України від 02.02.96 р.№ 27/96 -ВР, від 21.06.2001 р. № 2540-III, чинній на момент надання вищенаведених роз'яснень) обставини цивільних справ з'ясовуються судом на засадах змагальності. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, користуються рівними правами щодо надання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Суд, зберігаючи об'єктивність і неупередженість, створює необхідні умови для всебічного і повного дослідження обставин справи: роз'яснює особам, які беруть участь у справі, їх права і обов'язки, попереджує про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їх прав у випадках, передбачених цим Кодексом.

На час вирішення районним судом заяви ОСОБА_4 про перегляд рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами вищенаведені положення закріплені у ст. 10 ЦПК України - змагальність сторін.

Крім того, відповідно до роз'яснень абзацу четвертого пункту четвертого та абзацу другого пункту п'ятого Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 4 "Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв'язку з нововиявленими обставинами" судам необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв'язку з ново виявленими обставинами. Обставини, які могли бути встановлені при всебічному і повному з'ясуванні судом обставин справи, тобто при виконанні вимог частини четвертої статті 10 ЦПК, не є нововиявленими обставинами.

У даній справі ОСОБА_4 посилалась, зокрема, на ту обставину, що ОСОБА_5 незаконно набув право власності на квартиру АДРЕСА_1, оскільки він не являється членом ЖБК "Мотозаводець-7" (т.1, а.с.96-99). Тому указана обставина могла бути встановлена при виконанні судом вимог ст.10 ЦПК.

З огляду на викладене, висновки районного суду про те, що наведені ОСОБА_4 в заяві обставини не є нововиявленими та являються новими доказами на підтвердження обставини відсутності членства ОСОБА_5 в ЖБК "Мотозаводець-7", є законними і обґрунтованими.

Враховуючи викладене, підстав для скасування оскаржуваної ухвали з мотивів, викладених у апеляційній скарзі, немає.

Керуючись ст.303, 307, 312-315 ЦПК України, колегія суддів

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 відхилити.

Ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 2 червня 2017 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, може бути оскаржена до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий: А.А. Пікуль

Судді: О.В. Борисова

Г.І. Усик