Провадження № 2/760/764/16
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 червня 2017 року Солом'янський районний суд м. Києва

в складі головуючого судді - Букіної О.М.

при секретарі - Швидченко О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Головне управління юстиції у м.Києві про визнання права власності в порядку спадкування та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання заповіту недійсним, -

В С Т А Н О В И В :

В грудні 2014 року Позивач звернувся до суду з вказаним вище позовом до відповідача про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом, після смерті ОСОБА_3.

Не погоджуючись з первинним позовом, відповідач у квітні 2015 року звернулася до суду з зустрічним позовом про визнання недійсним заповіту складеного ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 від 08.07.2008 року.

Свої вимоги мотивує тим, що померлий ОСОБА_3 хворів на психічний розлад здоров»я, хронічну алкогольну залежність, внаслідок чого не міг усвідомлювати значення своїх дій та керуватися ними.

Вважає, що заповіт укладено в порушення вимог чинного законодавства та її прав, як спадкоємиці першої черги. Просила позов задовольнити.

Ухвалою Солом»янського районного суду м.Києва від 26.11.2015 року по справі призначено посмертну судово- психіатричну експертизу за результатами якої складено Висновок № 315 від 25.04.2016 року.

Після повернення справ з експертної установи, як вбачається з матеріалів справи відповідачем двічі окаржувалася ухвала про відкриття провадження у справі.

27.06.2017 року в судовому засіданні відповідач звернулася до суду з клопотанням про прийняття до спільного розгляду позову третьої особи з самостійними вимогами ОСОБА_5 до ОСОБА_1 про визнання недійсним заповіту.

Як вбачається зі змісту поданного позову, третя особа просить визнати недійсним заповіт складений на користь позивача з підстав передбачених ч.2 ст. 1257 ЦК України, оскільки почерк та підпис на заповіті не відповідає померлому, змінений та свідчить про вплив на волевиявлення заповідача в момент його складання.

Посилаючись на вимоги ст. 34 ЦПК України просить допустити ОСОБА_5 до участі у справі в якості третьої особи з самостійними вимогами та прийняти до сумісного розгляду з первинним та зустрічним позовом, позов третьої особи, посилаючись також на доцільність їх сумісного розгляду.

В судовому засіданні відповідач та її представник подане клопотання просили задовольнити.

Представник позивача проти поданого клопотання заперечував посилаючись на його необгрунтованість.

Крім того, звернув увагу на ту обставину, що ОСОБА_6 не надав доказів вступу у спадщину чи надання додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини, як спадкоємця першої черги та як наслідок необгрунтував наявності підстав для вступу у справу як третьої особи.

Відповідно до ст. 34 ЦПК України треті особи, що заявляють самостійні вимоги щодо предмету спору, можуть вступити у справу до закінчення судового розгляду, пред'явивши позов до однієї чи обох сторін.

Відповідно до ст. 125 ЦПК України позов третьої особи із самостійними вимогами повинен відповідати положенню ст. 123 і 124 цього Кодексу , у якій відкрито провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 ЦПК України відповідач має право пред'явити зустрічний позов до початку розгляду справи по суті.

Відповідно ч.2 ст. 123 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов?язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин, або коли вимоги за позовами можуть зараховуватися, або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Згідно з вимогами ст. 126 ЦПК суддя під час підготовки справи до судового розгляду або суд під час її розгляду мають право постановити ухвалу про об?єднання в одне провадження кількох однорідних позовних вимог за позовами одного і того ж позивача до одного й того ж самого відповідача чи до різних відповідачів або за позовом різних позивачів до одного й того самого відповідача.

Заслухавши сторони по справі та вивчивши матеріали поданого позову третьої особи з самостійними вимогами, суд вважає, що заявлені ОСОБА_5 позовні вимоги хоча виникають з правовідношень щодо визнання недійсним правочину та спадкування , разом з тим вважає, що їх сумісний розгляд є недоцільним.

Як вбачається зі змісту позову третьої особи, підстави в обґрунтування визнання спірного заповіту недійсним є відмінні від зустрічного позову, потребує застосування інших спеціальних знань.

Крім того, суд вважає, що прийняття до спільного розгляду позову третьої особи з самостійними вимогами ускладнить та затягнення вирішення первинної справи по суті, яка тривалий час знаходиться на розгляді в суді та по якій проведена посмертна судово-психіатрична експертиза.

Суд вважає, що заявлене клопотання, як і дії самого відповідача по справі направлені на затягування розгляду первинного позову.

З огляду на викладене вище, суд не знаходить підстав для задоволення заявленого клопотання про прийняття до сумісного розгляду з первинним та зустрічним позовом, позову третьої особи з самостійними вимогами та як наслідок, не знаходить підстав для допуску до участі у справі в якості третьої особи з самостійними вимогами.

Суд роз'яснює ОСОБА_5 право на звернення до суду з даним позовом на загальних підставах, тим самим роз'яснює, що відмова в прийнятті поданої позовної заяви не перешкоджає останньому на пред'явлення даного позову.

На підставі викладеного, та керуючись ст. 34, 123-126 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Відмовити у прийняття до сумісного розгляду позову третьої особи з самостійними вимогами ОСОБА_5 до ОСОБА_1, третя особа -державний нотаріус Дев»ятої Київської державної нотаріальної контори Русіної Наталії Олексіївни про визнання заповіту недійсним.

Повернення позовної заяви ОСОБА_5 не перешкоджає на звернення до суду на загальних підставах.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: