АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

[1]

28 липня 2017 року суддя Апеляційного суду м. Києва Прокопчук Н.О., вирішуючи питання відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства «Лізинг інформаційних технологій» на ухвалу судді Деснянського районного суду м. Києва від 07 червня 2017 року у цивільній справі за матеріалами позову

Приватного акціонерного товариства «Лізинг інформаційних технологій» до ОСОБА_1 про стягнення суми інфляційного збільшення боргу, 3% річних та неустойки, ―

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 07.06.2017 року позовну заяву ПрАТ «Лізинг інформаційних технологій» до ОСОБА_1 про стягнення суми інфляційного збільшення богу, 3% річних та неустойки визнано неподаною та повернуто заявнику.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою, ПрАТ «Лізинг інформаційних технологій» звернулося до суду з апеляційною скаргою.

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 30.06.2017 року апеляційна скарга була залишена без руху та надано строк у п'ять днів для усунення її недоліків шляхом надання суду оригіналу квитанції про сплату судового збору.

Як убачається з матеріалів справи, заявник отримав копію вищевказаної ухвали 10.07.2017 року.

28.07.2017 р. до Апеляційного суду м. Києва надійшло клопотання про відстрочення сплати судового збору на десять днів з дня відправлення даного клопотання до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 р. «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Враховуючи ту обставину, що клопотання про відстрочення сплати судового збору є необґрунтованим, заявником не було надано суду жодних належних та допустимих доказів на підтвердження свого складного майнового стану, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору.

А відтак, станом на 28.07.2017 року апелянт вимоги, зазначені в ухвалі Апеляційного суду м. Києва від 30.06.2017 року, не виконав.

Згідно з п. 2 ст. 297 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 295 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору, застосовується положення статті 121 ЦПК України.

З урахуванням наведених обставин,апеляційну скаргу необхідно визнати неподаною та повернути заявнику.

Керуючись ст.ст. 74, 77, 121, 208, 209, 210, 295, 297 ЦПК України,-

У Х В А Л И Л А:

У задоволенні клопотання Приватного акціонерного товариства «Лізинг інформаційних технологій» про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Лізинг інформаційних технологій» на ухвалу судді Деснянського районного суду м. Києва від 07 червня 2017 року ― вважати неподаною та повернути.

Додані до апеляційної скарги матеріали повернути заявнику

Ухвала може бути оскаржена протягом двадцяти днів в касаційному порядку.

Суддя Н.О. Прокопчук

Справа № 754/4886/17

№ апеляційного провадження: 22-ц/796/8267/2017

Головуючий у суді першої інстанції: Панченко О.М.

Доповідач у суді апеляційної інстанції: Прокопчук Н.О.