Справа №636/2483/16-ц
Провадження №2/636/82/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2017 року м. Чугуїв

Чугуївський міський суд Харківської області у складі:

головуючого судді Дьоміної О.П.

за участю секретаря судового засідання Коваленко О.А.

позивача ОСОБА_1

представників відповідача ОСОБА_2, ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Чугуєві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до АК «Харківобленерго» в особі Чугуївського районного відділу «Енергозбут» про визнання рішення комісії по акту про порушення за №206911 від 01.03.2016 року щодо нарахування штрафу частково недійсним,-

В С Т А Н О В И В:

18.07.2016 року позивач звернувся до суду з дійсним позовом, який протягом розгляду справи неодноразово уточнювався і в якому ОСОБА_1 остаточно просив:

- визнати рішення комісії АК «ХОЕ» за №206911 від 21.03.2016 року про порушення ПКЕЕН, зафіксоване актом за №206911 від 01.03.2016 року, як таке, що відповідає п.3.1.5 Методики, необґрунтованим та незаконним;

- перекваліфікувати порушення ПКЕЕН, зафіксоване в акті за №206911 від 01.03.2016 року відповідним п.3.1.4 Методики;

- визначити період безоблікового користування електроенергією для розрахунку збитків постачальника рівним 6 місяцям;

- стягнути з позивача на користь відповідача суму вартості необлікованої електроенергії, внаслідок порушення ПКЕЕН, розрахунок суми проводити відповідно до п.3.3. Методики, за період безоблікового користування електроенергією, що дорівнює 6 місяцям;

- судові витрати в сумі 826,80 грн. покласти на відповідача, перерахувавши їх на особистий рахунок споживача.

30.12.2016 року на адресу суду від позивача надійшло клопотання про витребування від відповідача доказів, а саме завіреної копії затвердженого плану-графіка контрольного огляду засобів обліку побутових споживачів, з присутністю в ньому адреси позивача: вул. Чайковського, 24 в м. Чугуєві, Харківської області; проінформувати позивача про виконання запитів щодо витребування доказів та вивчити питання про залучення відповідача до відповідальності у вигляді покладання штрафу в розмірі, передбаченому законодавством.

Під час судового засідання, 17.01.2017 року позивач зазначене клопотання підтримав та просив суд його задовольнити. Представники відповідача проти нього категорично заперечували посилаючись на те, що матеріали справи вже містять копії, наданих відповідачем раніше, графіків роботи контролерів Чугуївського РВЕ АК «Харківобленерго» на 2016 рік при 8-годинному робочому дні та при 40-годинному робочому тижні зі зміщеними вихідними днями та графік роботи лінійних контролерів на березень 2016 року згідно графіку роботи контролерів на 2016 рік.

Відповідно до ст. 168 ЦПК України заяви і клопотання осіб, які беруть участь у справі, розглядаються судом після того, як буде заслухана думка решти присутніх у судовому засіданні осіб, які беруть участь у справі, про що постановляється ухвала. Ухвала суду про відмову в задоволенні клопотання не перешкоджає повторному його заявленню з інших підстав.

Суд, вислухавши думку учасників процесу вважає клопотання позивача таким, що не підлягає задоволенню, оскільки відповідачем вже надані та залучені до матеріалів справи відповідні графіки (а.с.66-71).

Що стосується вимоги позивача про залучення відповідача до відповідальності у вигляді покладання штрафу в розмірі, передбаченому законодавством, суд не вбачає підстав для цього, оскільки позивачем не конкретизовані підстави накладання штрафу, не обґрунтована необхідність такого заходу.

Дійсно, у відповідності зі ст. 137 ЦПК України у випадках, коли щодо отримання доказів у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, є складнощі, суд за їх клопотанням зобов`язаний витребувати такі докази.

Частина 3 цієї статті наголошує, що докази, які вимагає суд, направляються до суду безпосередньо. Суд може також уповноважити особу, яка бере участь у справі, одержати доказ для представлення його суду. При цьому особи, які не мають можливості подати доказ, який вимагає суд, взагалі або у встановлені судом строки, зобовязані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом 5 днів з дня отримання ухвали передбачено ч. 4 цієї статті. За неповідомлення суду про неможливість подати докази, а також за неподання доказів, у тому числі і з причин, визнаних судом неповажними, винні особи несуть відповідальність, встановлену законом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обовязку подати суду докази, зазначається в частинах 5 та 6 статті 137 ЦПК України.

Судом, ухвалою від 03.08.2016 року, відповідач був зобовязаний надати документи, в тому числі і затверджений план-графік контрольної перевірки показів приладу обліку електроенергії у споживачів, передбачений п. 38 ПКЕЕН, п.п. 13 договору про постачання електроенергії споживача. Зазначена ухвала відповідачем була виконана, а відтак і підстав для покладання на нього відповідальності, встановленої законом за неповідомлення суду про неможливість подати докази, а також за неподання доказів, у тому числі і з причин, визнаних судом неповажними не вбачається.

12.01.2017 року на адресу суду від позивача надійшла уточнена позовна заява в якій ОСОБА_1 доповнив свої вимоги ще одним пунктом, а саме просив суд дати правову і юридичну оцінку діям співробітників відповідача, що мають ознаки колективної змови: лінійний персонал складає неконкретний акт про порушення, а комісія, яка розглядає цей акт отримує таким чином свободу формулювання порушень з метою застосування максимальних санкцій.

Під час судового засідання, 17.01.2017 року, позивач пояснив суду, що це ще одна його нова позовна вимога, спрямована на захист його порушених прав, просив залучити уточнену позовну заяву до матеріалів цивільної справи та розглядати разом з поданим раніше позовом. Відповідачі проти залучення до матеріалів справи уточненої позовної заяви категорично заперечували, посилаючись на ст. 31 ЦПК України.

Суд, вислухавши учасників процесу приходить до наступного:

Відповідно до ст. 31 ЦПК України позивач має право протягом усього часу розгляду справи збільшити або зменшити розмір позовних вимог. До початку розгляду судом справи по суті позивач має право шляхом подання письмової заяви змінити предмет або підставу позову. Зі змісту цієї статті слідує, що зміна предмету або підстав позову можлива позивачем лише до початку розгляду судом справи по суті, який розпочинається доповіддю головуючого про зміст заявлених вимог та про визнання сторонами певних обставин (ст. 173 ЦПК України). Таким чином, оскільки ОСОБА_1, доповнюючи свої вимоги п. 6 щодо надання оцінки діям відповідача, які на його думку мають ознаки колективної змови, фактично змінює предмет позову вже після початку розгляду судом справи по суті, суд вважає за необхідне відмовити в залученні до матеріалів справи його уточненої позовної заяви, спрямованої до суду 12.01.2017 року.

13.01.2017 року на адресу суду від позивача надійшла заява про оскарження нормативного акту, уточнена та доповнена заявою від 16.01.2017 року. В цій заяві позивач просив суд визнати Методику визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією незаконною, або такою, що не відповідає нормативно-правовому акту вищої юридичної сили з дати останнього внесення змін від 14.10.2010 року за №1338 в окремій її частині: п.3.3, підпункти а), б), в), г).

В судовому засіданні, 17.01.2017 року позивач підтримав вказану заяву та просив її залучити до матеріалів справи і розглядати разом з позовною заявою, крім того, наполягав на тому, щоб копії вказаних заяв були спрямовані зацікавленій особі Національній комісії регулювання електроенергетики України. Представники відповідача категорично проти цього заперечували, посилаючись на те, що зазначена заява повинна розглядатися судом в порядку адміністративного судочинства.

Суд, вислухавши думку учасників процесу вважає за необхідне відмовити позивачу в задоволенні клопотання щодо залучення до матеріалів справи зазначеної заяви та розгляду її разом з цими позовними вимогами, оскільки:

Відповідно до ст. 3 ЦПК України - кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

-2-

Позивач звертаючись до суду з вказаною заявою просить суд визнати частково недійсним нормативно-правовий акт - Методику визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затверджену постановою Національній комісії регулювання електроенергетики України.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Позивач, оскаржуючи зазначену Методику, фактично оскаржує дії Національній комісії регулювання електроенергетики України, яка її затвердила та реалізувала свої контрольні функції у сфері управління діяльності, що підпадає під юрисдикцію адміністративного суду. Таким чином чинне законодавство передбачає інший порядок вирішення цього питання, шляхом звернення до адміністративного суду з відповідним адміністративним позовом.

Керуючись ст. ст. 31, 137, 168, 173 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотань позивача ОСОБА_1:

- про витребування від відповідача доказів, а саме завіреної копії затвердженого плану-графіка контрольного огляду засобів обліку побутових споживачів; про інформування позивача про виконання запитів щодо витребування доказів та вивчення питання про залучення відповідача до відповідальності у вигляді покладання штрафу в розмірі, передбаченому законодавством;

- про залучення до матеріалів справи уточненої позовної заяви в якій ОСОБА_1 просив суд дати правову і юридичну оцінку діям співробітників відповідача, що мають ознаки колективної змови: лінійний персонал складає неконкретний акт про порушення, а комісія, яка розглядає цей акт отримує таким чином свободу формулювання порушень з метою застосування максимальних санкцій;

- про залучення до матеріалів справи заяви позивача в якій останній просив суд визнати Методику визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією незаконною, або такою, що не відповідає нормативно-правовому акту вищої юридичної сили з дати останнього внесення змін від 14.10.2010 року за №1338 в окремій її частині: п.3.3, підпункти а), б), в), г). відмовити та розяснити, що ухвала суду про відмову в задоволенні клопотання не перешкоджає його заявленню з інших підстав.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуюча: