ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/7659/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" листопада 2017 р. Суддя Дарницького районного суду м. Києва Кириченко Н.О., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернулася в Дарницький районний суд м. Києва з позовом до відповідача про поділ майна подружжя.

Відповідно до ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

Ознайомившись з поданою позовною заявою, встановлено, що позивачем у порушення вимог ст. 119 ЦПК України не повністю сплачено судовий збір виходячи з ціни позову.

Натомість позивачем разом з позовною заявою подана заява про розстрочення сплати судового збору у зв"язку зі скрутним матеріальним становищем.

Частиною 1 ст. 82 ЦПК України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

В п. 29 Постанови № 10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, зазначено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Виходячи з наведеного та того, що позивачем не надано доказів на підтвердження того, що її майновий стан погіршився, а тому суд не вбачає законних підстав для задоволення клопотання та розстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи встановлені недоліки позовної заяви, суддя вважає за необхідне залишити подану позовну заяву без руху та надати позивачеві строк для їх усунення.

Керуючись ст. 119, 121 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_2 про розстрочення сплати судового збору- відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя - залишити без руху та надати позивачу строк протягом п"яти днів з дня отримання копії ухвали на усунення вказаних недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: