"20" червня 2017 р. Справа № 363/2372/17
У Х В А Л А

про залишення позову без руху

20.06.2017 р. Суддя Вишгородського районного суду Київської області Баличева М.Б., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2 до відділення виконавчої служби Вишгородського районного управління юстиції та ОСОБА_3 про звільнення майна з під арешту,-

В С Т А Н О В И В :

19.06.2017 року до Вишгородського районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1, яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2 до відділення виконавчої служби Вишгородського районного управління юстиції та ОСОБА_3 про звільнення майна з під арешту.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Відповідно до ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справ и, зокрема щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї документами суд вважає за необхідним залишити її без руху з наступних підстав.

Разом з позовною заявою позивачем було долучено ряд копій документів, зокрема, копію ухвали Подільського районного суду м. Києва від 04.11.2015 року по справі № 758/11215/15-ц, однак, вказаний документ не завірений належним чином, що не дає можливості суду ознайомитись з цим документом, та пересвідчитись чи дійсно він має відношення до обставин справи, на які посилається позивач в позовній заяві, оскільки в ухвалі суду від 04.11.2015 року містяться дані щодо ОСОБА 1 та ОСОБА 2, всі реквізити адрес, тощо вказані АДРЕСА 1 та АДРЕСА 2.

Крім того, ознайомившись з позовною заявою та обставинами на які посилається позивач у позовній заяві, суду є незрозумілим, чи зверталась позивач до Подільського районного суду м. Києва з відповідною заявою про зняття арешту, оскільки позивач вказує, що саме цим судом було накладено арешт на нерухоме майно позивачки. Якщо зверталась, позивачу необхідно надати інформацію з цього приводу, а якщо ні, вказати на ці обставини, відповідно до яких вона не звернулась до суду , яким було накладено арешт на спірне нерухоме майно.

Крім того, з долученої квитанції про сплату судового збору видно, що позивачем сплачено судовий збір за 1 вимогу немайнового характеру у розмірі 640 грн., однак в своїй позовній заяві позивачем зазначено дві вимоги немайнового характеру.

Відповідно до ст. 4 ч. 2 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, фізичною особою, судовий збір справляється у 0,4 розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, позивачу необхідно доплатити судовий збір за другу вимогу немайнового характеру у розмірі 640 грн., або надати до суду докази у підтвердження підстав для відстрочення або звільнення від сплати судового збору.

Також, разом з позовною заявою, позивачем було додано копію постанови від 05.04.2016 року, на яку вона посилається в своєму позові про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, однак, вказана копія постанови є нечіткою, що не дає можливості суду ознайомитись з цією копією документу, а в подальшому надати належну оцінку цьому доказу.

На підставі викладено, суд вважає за необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків позовної заяви.

Відповідно до ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позов подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.119-120 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позову без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 121 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2 до відділення виконавчої служби Вишгородського районного управління юстиції та ОСОБА_3 про звільнення майна з під арешту - залишити без руху.

Запропонувати позивачу виправити недоліки позовної заяви у строк пять днів з дня отримання ухвали, та розяснити, що в іншому випадку позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.Б. Баличева