ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/5102/17
провадження № 2/753/3939/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

та усунення недоліків

"23" березня 2017 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва ЛЕОНТЮК Л. К., розглянувши в місті Києві матеріали цивільної справи та перевіривши дотримання вимог ст. ст. 118 - 121 ЦПК України у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_4 третя особа Дарницький РВ ГУ Державної міграційної служби України у м. Києві про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням

ВСТАНОВИВ:

ПозивачОСОБА_2 звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_3, яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_4 третя особа Дарницький РВ ГУ Державної міграційної служби України у м. Києві про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням.

Матеріали цивільної справи надійшли до загальної канцелярії Дарницького районного суду м. Києва ( м. Київ, вул. О. Кошиця, 5 - а ) за вх. № 13312 від 20 березня 2017 року і передані судді для вирішення питання про відкриття провадження у справі у приміщенні суду ( по вул. Севастопольській, 14 ) 23 березня 2017 року за № 606, що підтверджується даними контрольного журналу.

Ознайомившись із змістом позовної заяви та додатками до неї, вважаю, що позовна заява не відповідає вимогам статті 119 Цивільного процесуального кодексу України з наступних підстав. Відповідно до ч. 2 даної статті позовна заява має містити ім'я ( найменування ) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання ( перебування ) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі.

Згідно з текстом позовної заяви позивачем заявлено вимогу про визнання малолітнього ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1, таким що втратив право користування житлом.

Відповідно до ч. 1 ст. 29 ЦПК України цивільну процесуальну дієздатність - здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов'язки в суді мають фізичні особи, які досягли повноліття ( тобто особа, яка досягла вісімнадцяти років - ст. 6 СК України та 34 ЦК України ), а також юридичні особи.

Згідно ч. ч. 1, 5 ст. 39 ЦПК України права, свободи та інтереси малолітніх осіб віком до чотирнадцяти років, а також недієздатних фізичних осіб захищають у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи, визначені законом. Законні представники можуть доручати ведення справи в суді іншим особам.

Ч. 7 ст. 7 СК України визначено, що дитина має бути забезпечена можливістю здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією про права дитини, іншими міжнародними договорами України, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України.

З метою гарантування прав та інтересів малолітньої особи до участі у справі має бути залучена як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - орган опіки та піклування, на території якої проживає дитина.

Оскільки, згідно з ч.1 ст. 33 ЦПК України суд не наділений повноваженнями з власної ініціативи вирішити питання про залучення до участі у справі інших осіб, як співвідповідачів, дане питання може бути вирішено виключно позивачем, тому позовна заява підлягає залишенню без руху.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

Згідно ст. 120 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Згідно ст. 122 ЦПК України, суддя відкриває провадження у справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому ЦПК України.

Позовна заява руху не підлягає, так як не відповідає вимогам статті 119 ЦПК України, а саме, позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Згідно ст. 121 ЦПК України, суддя встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119, 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє заявника і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст. 119, 120, 121, 208-210 ЦПК України, - суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_4 третя особа Дарницький РВ ГУ Державної міграційної служби України у м. Києві про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням - залишити без руху.

Строк для усунення недоліків не може перевищувати п'яти днів з дня отримання даної ухвали.

Роз'яснити заявнику, що у випадку не виконання вимог даної ухвали в строк, заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ Л.К. ЛЕОНТЮК