УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" липня 2017 р. м. Київ

Суддя Дніпровського районного суду м. Києва Савлук Т.В., вивчивши матеріали позовної заяви Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Представництво є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов'язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства. (ч.1 та 2 ст.237 Цивільного кодексу України)

Відповідно до положень статті 246 Цивільного кодексу України довіреність від імені юридичної особи видається її органом або іншою особою, уповноваженою на це її установчими документами, та скріплюється печаткою цієї юридичної особи.

За нормою ч.3 ст.38 Цивільного процесуального кодексу України юридичних осіб представляють їхні органи, що діють у межах повноважень, наданих їм законом, статутом чи положенням, або їх представники.

Відповідно до ч.3 ст.42 Цивільного процесуального кодексу України довіреність від імені юридичної особи видається за підписом посадової особи, уповноваженої на це законом, статутом або положенням, з прикладенням печатки юридичної особи.

Як роз'яснено у п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» згідно зі статтею 38 ЦПК особи, які беруть участь у цивільній справі, можуть брати у ній участь особисто або через представника (крім справ про усиновлення). Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника. Повноваження представника сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, посвідчені документами, зазначеними в частинах першій - третій статті 42 ЦПК, а повноваження адвоката також і ордером, який видається відповідним адвокатським об'єднанням, або договором, дозволяють йому вчиняти від імені особи, яку він представляє, усі процесуальні дії, що їх має право вчиняти ця особа. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені не у виданому ордері, а в довіреності чи договорі.

За нормою п.3 ч.3 ст.121 Цивільного процесуального кодексу України, заява повертається у випадках, коли заяву від імені позивача подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Аналіз зазначеної статі свідчить про те, що дана норма застосовується і тоді, коли довіреність підписана особою, посадове становище якої не зазначено, виконуючими обов'язки керівників, їх заступниками без надання документів, які підтверджують їх право на звернення до суду.

Разом з тим, заява від імені Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» підписана представником ОСОБА_2, на підтвердження повноважень представника надана довіреність №7194-К-Н-О від 14 червня 2017 року, яка підписана Головою правління банку ОСОБА_3.

Відповідно до положень ч.2 ст. 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», в Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості про юридичну особу, крім державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб, серед іншого, найменування юридичної особи, у тому числі скорочене (за наявності); ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; організаційно-правова форма; відомості про керівника юридичної особи, а за бажанням юридичної особи - також про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо: прізвище, ім'я, по батькові, дата народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків, повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті про право здійснювати платежі за серією та номером паспорта), дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи.

Однак, згідно даних з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відносно юридичної особи - Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», станом на 27 липня 2017 року наявна інформація про індивідуальні дані щодо осіб, які обираються (призначаються до органу управління юридичної особи, уповноважених представляти юридичну особу у правовідносинах з третіми особами, або осіб, які мають право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності, у тому числі підписувати договори та дані про наявність обмежень щодо представництва від імені юридичної особи, а саме зазанчено: керівник - ОСОБА_4, підписант - ОСОБА_5.

Згідно частини першої та четвертої ст.10 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.

Відомості, що містяться в Єдиному державному реєстрі, використовуються для ідентифікації юридичної особи або її відокремленого підрозділу, громадського формування, що не має статусу юридичної особи, фізичної особи - підприємця, у тому числі під час провадження ними господарської діяльності та відкриття рахунків у банках та інших фінансових установах.

З урахуванням викладеного, представник позивача ОСОБА_2 не має повноважень представляти інтереси юридичної особи - Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», в місцевому загальному суді, в тому числі з правом подавати та підписувати позовні заяви, оскільки на дату звернення з цією позовної заявою до суду змінився керівний склад юридичної особи - Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», за даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань керівником юридичної особи є ОСОБА_4, підписант - ОСОБА_5, в той же час до позову не долучено докази, які мали підтвердити наявність у посадової особи, яка видала довіреність - голови правління банку ОСОБА_3, повноважень діяти від імені юридичної особи, в тому числі видавати довіреності на представництво інтересів даної юридичної особи іншим особам, серед іншого, здійснювати представництво інтересів юридичної особи у загальних судах всіх інстанцій.

З огляду на викладене, суддя приходить до висновку, що позовна заява Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором підлягає поверненню позивачу на підставі п.3 ч.3 ст.121 Цивільного процесуального кодексу України.

Як передбачено у п.2 ч.1 статті 7 Закону України «Про судовий збір» , сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду, у разі повернення заяви або скарги.

Враховуючи викладене та керуючись ч.3 ст.42, п.3 ч.3 ст.121, ст.ст.209-210 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором повернути позивачу.

Роз'яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги через Дніпровський районний суд міста Києва. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

С у д д я