ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-п/753/39/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" січня 2017 р. Дарницький районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді: ЛЕОНТЮК Л.К.

за участю секретаря: ГОЛОДЕНКО К.В.

сторін:

представника позивача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення суду від 26 жовтня 2016 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3, ОСОБА_5 про вселення, усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням, суд

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва з 05 грудня 2016 року знаходиться цивільна справа за заявою ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення суду від 26 жовтня 2016 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3, ОСОБА_5 про вселення, усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням.

В обгрунтування своїх вимог відповідач посилається на те, що заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 26 жовтня 2016 року позов задоволено. Вселено ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованого за адресою у АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 в жилу кімнату площею 9,3 кв. метри, що знаходиться в квартирі АДРЕСА_1. Зобов"язано ОСОБА_3, ОСОБА_5 не перешкоджати користуватися ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованого за адресою у АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 жилою кімнатою площею 9,3 кв. метри, що знаходиться в квартирі АДРЕСА_1, а також кухнею площею 7,7 кв. метри, ванною кімнатою площею 2,6 кв. метри, вбиральнею площею 1,4 кв. метри, коридором площею 12,5 кв. метри та вбудованою шафою площею 0,9 кв. метри, які залишені у спільному користуванні відповідно до рішення Дарницького районного суду м. Києва по справі 753/14362/13-ц.

Зазначене заочне Рішення було отримано стороною Відповідача 25.11.2016р. Відповідач, проти винесеного Дарницьким районним судом м. Києва (суддя Леонтюк Л.К.) заочного рішення від 26 жовтня 2016 року заперечує та наполягає на перегляді зазначеного рішення на підставі того, що зазначене рішення не всебічно висвітлює розгляд справи по суті, обставини, які мають значення для справи встановлені неповно, висновки, які в ньому викладені не відповідають дійсним обставинам справи, і воно було винесено з порушення норм матеріального та процесуального права.

У відповідності до ст. 226 ЦПК України: «За формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 213 і 215 цього Кодексу».

Згідно ст. 213 ЦПК України: «Рішення суду повинно бути законним і обгрунтованим.Обгрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з"ясованих обставин на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами,які були дослідженні в судовому засіданні».

Також необхідно зазначити, що в порушення вимог ст. 215 ЦПК України, описова частина Рішення не містить жодних узагальнень викладу позиції Відповідача, у зв'язку з відсутністю процесуальної можливості, щодо надання письмових заперечень.

У відповідності до п. 2 ч. З ст. 231 ЦПК Україниу результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному порядку.

На підставі викладеного, вважає, що зазначене Заочне Рішення не всебічно висвітлює розгляд справи по суті, висновки, які в ньому викладені не відповідають дійсним обставинам справи, і воно було винесено з порушенням норм матеріального та процесуального права, а тому підлягає перегляду в порядку, передбаченому ст. ст. 230, 231 Цивільного процесуального кодексу України.

В судове засідання заявник не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, про що свідчить зворотне повідомлення про вручення судової повістки, яка міститься в матеріалах справи .

Відповідно до ЦПК України суд відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання особи, яка бере участь у справі, щодо якої немає відомостей про вручення їй судової повістки, або за її клопотанням, коли повідомлені нею причини неявки буде визнано судом поважними.

Цивільний процесуальний кодекс України не містить вичерпного переліку поважних причин неявки до суду, однак зобов'язує суд оцінювати неявку до суду у кожному конкретному випадку залежно від підстав поважності наведених причин з тим, щоб забезпечити учасника процесу конституційною гарантією змагальності у процесі та доведення суду переконливості своїх доводів (п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України).

Відповідно до ч. 3 ст. 27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

Окрім цього, у відповідності до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", частини 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов'язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Суд розцінює таку поведінку відповідачки ОСОБА_3 , як зловживання своїми правами та затягування розгляду справи.

Разом з тим, враховуючи вимоги ст. 231 ЦПК України суд вважає, що неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Представник позивача ОСОБА_2 , яка діє на підставі довіреності НВХ 790182 від 09.08.2016 року не заперечувала розглядати вищезазначену заяву без участі заявника та його представника належним чином повідомлених про дату, час та місце розгляду справи.

В своїх поясненнях представник позивача заперечувала щодо задоволення заяви про перегляд заочного рішення, мотивуючи тим, що згідно п.3 ч.2 ст. 229 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду.

Згідно ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Всупереч вимогам цієї норми заявником не надано доказів на обставини, які б у розумінні цивільного законодавства можуть бути поважними для неявки в судове засідання.

Суд при ухваленні заочного рішення всебічно і повно дослідив матеріали справи, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких грунтувався позов, об'єктивно оцінив докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, проаналізував викладені обставини та дослідив матеріали справи у їх сукупності. А відтак, заявник ОСОБА_3 не надала суду істотних посилань на обставини та докази, що могли б стати підставою для скасування заочного рішення.

В зв'язку із чим, представник позивача просив відмовити в перегляді заочного рішення від 26 жовтня 2016 року заявнику ОСОБА_3

Суд, вислухавши пояснення представника позивача, його заперечення, дослідивши матеріали цивільної справи та матеріали заяви про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 26 жовтня 2016 року , у їх сукупності, вважає, що вимоги заявника про скасування заочного рішення не обґрунтовані, обставини, викладені в заяві не підтверджуються наявними матеріалами справи, та встановленими в ході судового засідання доказами, а тому не підлягають задоволенню.

Так, судом встановлено, що в провадженні Дарницького районного суду м. Києва з 17 лютого 2016 року знаходилася цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3, ОСОБА_5 про вселення, усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням.

Ухвалою суду від 29.02.2016 року ( а.с. 23-24) , після виконання вимог ст. 122 ч.3 ЦПК України ( а.с 19-22), відкрито провадження у справі та вперше призначено в судове засідання вперше на 07 квітня 2016 року, про що були повідомлені сторони рекомендованою поштою ( а.с. 25;) та відкладено у зв»язку з неявкою відповідачів на 12 травня 2016 року з повідомленням відповідачів у відповідності до вимог ст. 74 ЦПК України ( а.с. 31-32; 33-34).

12 травня 2016 року в судовому засіданні за письмовим клопотанням ( а.с. 43) відповідачки ОСОБА_3 у зв"язку з її хворобою відкладено на 10 червня 2016 року на 12-30 годину з повідомленням відповідачки ( а.с. 52) У зв"язку з уточненням позовних вимог, розгляд справи відкладено на 30 серпня 2016 року, про що повідомлена відповідачка особисто ( а.с.62), при цьому надавши свої письмові заперечення за вх. № 42846 від 23.08. 2016 року та у судове засідання не прибула, розгляд справи відкладено на 26 жовтня 2016 року з належним повідомленням відповідачки, що підтверджується зворотним повідомленням про вручення судової повістки ( а.с. 83).

26 жовтня 2016 року, за письмовою згодою представника позивача ( а.с.86) розгляд справи відбувся в заочному порядку відповідно до вимог ст. ст. 224-225 ЦПК України та судом було виготовлено повний текст рішення ( а.с. 92-96) та 31 жовтня 2016 року направлено відповідачу, для відому (а.с. 97), що підтверджується зворотним повідомленням про вручення заочного рішення відповідачу 25.11. 2016 року у ( а.с. 98).

Відповідачка ОСОБА_3 звернулася до суду з заявою про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 26.10.2016 року , посилаючись на неналежне повідомлення відповідача, про недотримання судом вимог процесуального законодавства, передбаченого ст. 224 ЦПК України, чим порушено право відповідача на захист в суді, а також нею були подані заперечення на позов ОСОБА_4 та докази на їх підтвердження, про те суд у своєму рішенні не дав оцінки та не навів мотивів щодо їх відхилення ( а.с. 100).

Відповідно до частини першої статті 231 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні.

Відповідно до ст. 232 Цивільного процесуального кодексу України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається , мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, для оскарження заочного рішення відповідач має подати в установлений законом строк до суду , що ухвалив заочне рішення, заяву про його перегляд і, при цьому, в обов»язковому порядку повинен надати докази:

- поважності причин неявки в судове засідання;

- поважності причин, що перешкоджали йому повідомити про це суд;

- а також докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи ( п.п.3,4 ч.2 ст. 229, ч.1 ст. 232 ЦПК України).

Зважаючи на викладені приписи чинного процесуального законодавства, суд повинен скасувати заочне рішення, якщо відповідач (представник) не з'явився в судове засідання, в якому було ухвалено рішення і не повідомив про причини своєї неявки у засідання з поважних причин та посилається на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, тобто законодавець у даному випадку закріплює юридичну сукупність, за наявності всіх елементів якої заочне рішення підлягає скасуванню. Проте, судом встановлено, що законні підстави для задоволення заяви в цій частині відсутні.

Відповідно до вимог ст. 224 ч.1 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Доводи заявника, що головуючий в справі постановив заочне рішення 26.10.2016 року з порушенням норм процесуального права на неналежне повідомлення відповідача про слухання справи в порушення вимог ст. 228 ч.2 ЦПК України та ст. ст. 213-215 ЦПК України, то це не відповідає дійсності, оскільки, суд, при відкритті провадження, перевіривши вимоги ст. ст. 118, 122 ЦПК України та з"ясувавши, що предметна підсудність судом не порушена, ухвалою суду від 29 лютого 2016 року відкрито провадження та розгляд справи неодноразово призначався в судові засідання про що повідомлявся відповідач, рекомендованою поштою відповідно до вимог ст. 74-76 ЦПК України.

А відповідно до вимог ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає позовні заяви, в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі доказів. Водночас, на сайті Дарницького районного суду м. Києва знаходиться повна інформація, щодо руху по кожній справі, що відповідає вимогам Інструкції з діловодства у місцевому загальному суді.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

У відповідності до вимог ч.1 ст. 227 ЦПК України, відповідачам, які не з"явилися в судове засідання, направляється рекомендованим листом із повідомленням копія заочного рішення не пізніше трьох днів з дня його проголошення.

Відповідно до ст. 228 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Згідно цивільно- процесуального законодавства України судом розглядаються заяви, в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, доказів. Крім того, відповідно до вимог ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

У відповідності до вимог ст. 131 ЦПК України, саме на сторін у справі покладаються зобов"язання надати свої докази суду. Отже, судом встановлено, що законні підстави для задоволення заяви відсутні, відсутня жодна із підстав для скасування заочного рішення, визначених ст. 232 ЦПК України.

Так, відповідач належним чином повідомлений судом про час та місце розгляду справи, проте не з'явився в судові засідання й не повідомив про причини неявки з неповажних причин; докази, на які відповідач посилається не мають істотного значення для правильного вирішення справи, та не можуть вплинути на ухвалене заочне рішення.

За таких підстав заява є необґрунтованою і підлягає залишенню без задоволення.

На підставі вищевикладеного та, керуючись ст. ст. 5, 6, 10, 11, 60, 73, 208, 209, 212-215, 218, 224, 228, 231, 232, 293, 294 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву відповідача ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення суду від 26 жовтня 2016 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3, ОСОБА_5 про вселення, усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням , залишити без задоволення .

Ухвала про залишення заяви відповідача про перегляд заочного рішення без задоволення набуває чинності з моменту її проголошення та не підлягає оскарженню.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк, протягом якого розглядається заява, не включається до строку на апеляційне оскарження рішення.

Копію ухвали суду представнику позивача вручити в судовому засіданні, відповідачу невідкладно направити рекомендованою поштою до відома.

СУДДЯ Л.К. ЛЕОНТЮК