Провадження № 2/645/2259/17
Справа № 645/4047/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

05 грудня 2017 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Бабкової Т.В.,

при секретарі судових засідань ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ :

Позивач ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб з відповідачем ОСОБА_3, який зареєстрований 30.07.2014 року Дзержинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 576. Від шлюбу мають неповнолітню дитину ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначав, що подружнє життя не склалося через відсутність взаєморозуміння та спільні погляди на життя, внаслідок чого почали виникати сварки та призвело до втрати почуття любові та поваги один до одного. Шлюбно-сімейні відносини припинені з 2015 року, з цього часу проживають окремо, спільне господарство не ведуть. Майнового спору не мають.

Представник позивача ОСОБА_2 адвокат ОСОБА_5, який діє на підставі договору №м 16-02 про надання правової допомоги від 16.02.2017 року, надав заяву про слухання справи без його участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити, не заперечує проти винесення заочного рішення.

З довідки адресно-довідкового підрозділу ГУДМС України в Харківській області встановлено, що відповідач ОСОБА_3 не має зареєстрованого місця проживання, а тому у відповідність до положень ч.9 ст.74 ЦПК України його виклик у судове засідання було здійснено через оголошення у пресі. З опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про час та місце розгляду справи.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити заочне рішення, проти чого не заперечує позивач, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.

У звязку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності до положень ч. 2 ст. 197 ЦПК України, судом не здійснювалося.

Суд, дослідивши надані докази у їх сукупності, вважає позов таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Сторони перебувають у шлюбі, який був зареєстрований 30.07.2014 року Дзержинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 576 (свідоцтво про шлюб серії І-ВЛ № 233883).

Від шлюбу мають неповнолітню дитину - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 (свідоцтво про народження серії І-ВЛ № 386913, видане 15.01.2015 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 85).

Судом встановлено, що сторони не підтримують шлюбно-сімейні стосунки з 2015 року, не ведуть спільне господарство. Між ними відсутнє взаєморозуміння та різні погляди на життя. На підставі цього між ними виникають конфлікти та непорозуміння, які призвели до відчуження один від одного.

Відповідно зі ст.112 Сімейного Кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до ст.113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Оскільки позивач при реєстрації шлюбу змінила прізвище, вона має право залишити його після розірвання шлюбу.

З врахуванням наведеного, приймаючи до уваги, що сторони дійшли до остаточного висновку про припинення сімейних відносин, на примирення не згодні, суд вважає необхідним шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 розірвати, так як подальше сумісне життя подружжя і збереження сім'ї за неможливе.

Згідно квитанцій про сплату позивачем при предявленні позову до суду був сплачений судовий збір у розмірі 640,00 грн.

Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України. З відповідача на користь позивача підлягають стягненню документально підтверджені витрати по оплаті судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110- 114 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 10, 11, 88, 197, 224-226 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрований 30.07.2014 року Дзержинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 576 розірвати.

Після розірвання шлюбу прізвище ОСОБА_2 залишити без змін - «Шрамко».

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 640 грн. 00 коп.

Відповідачем, який не приймав участі у розгляді справи, протягом десяти днів з дня отримання копії заочного рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення, відповідно до вимог ст. 229 ЦПК України.

Заочне рішення може бути оскаржене іншими особами, які брали участь у розгляді справи до апеляційного суду Харківської області протягом десяти днів з дня проголошення рішення шляхом подання апеляційної скарги. Іншими особами, які брали участь у справі, але не були присутніми у судовому засіданні під час проголошення судового рішення може бути подана апеляційна скарга протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: