Справа № 308/5969/17
УХВАЛА

про залишення позову без руху

26.06.2017 місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Світлик О.М., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради, третя особа без самостійних вимог на боці відповідача публічне акціонерне товариство «Закарпаттяобленерго» про визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовною заявою до Ужгородської міської ради, третя особа без самостійних вимог на боці відповідача публічне акціонерне товариство «Закарпаттяобленерго» про визнання права власності.

Нормами статті 119 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Крім того, у пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 р. № 2 розяснено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам ст. 119 ЦПК.

Водночас, позовна заява подана з порушенням вимог п. п. 5, 6 ч. 2 та ч. 5 ст. 119, а саме: позовна заява не містить виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, а також до позовної заяви додано документ, що підтверджує сплату судового збору не в повному обсязі.

Відповідно до вимог п. 5 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

За п. 6 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину.

Всупереч вимог п. п. 5, 6 ЦПК України, зі змісту позовної заяви не вбачається, що позивачем на обґрунтування звернення з позовом до відповідача Ужгородської міської ради вказано обставини на підтвердження дій чи бездіяльності відповідача щодо перешкоджання використанню правомочностей права власності позивача, або що Ужгородською міською радою оспорюється право власності позивача ОСОБА_1 та не зазначено докази на підтвердження цих обставин.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду фізичною особою або фізичною особою-підприємцем позовної заяви майнового характеру встановлюється в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» з 1 січня 2017 року прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб становить 1600 гривень.

Окрім цього, відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору.

Так як у даному випадку заявлено вимогу майнового характеру, а саме позивач просить суд визнати право власності на обєкт нерухомого майна, ціну позову позивач зазначив в розмірі 1 663 344,00 грн., то судовий збір повинен бути сплачений у розмірі, встановленому ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме в розмірі 8000,00 грн.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем сплачено судовий збір не в повному розмірі, а саме в розмірі 3000,00 грн.

Також, як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем додано до позовної заяви ксерокопію квитанції про сплату судового збору, однак така не є належним доказом у розумінні приписів ЦПК України щодо подання доказів в оригіналі.

Статтею 9 вказаного закону регламентовано наступний порядок зарахування судового збору до Державного бюджету України: судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Реквізити для сплати судового збору:

Призначення платежу: *;101; код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті; Судовий збір, за позовом ____ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області.

- банк отримувача - ГУДКСУ у Закарпатській області

- р/р 0002

- код за

- МФО 812016

- код класифікації доходів бюджету 22030001.

Враховуючи наведене, вважаю, що до даної позовної заяви слід застосувати правила ст. 121 ч. 1 ЦПК України та залишити її без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків позовної заяви.

Керуючись ст. 121 ч. 1 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради, третя особа без самостійних вимог на боці відповідача публічне акціонерне товариство «Закарпаттяобленерго» про визнання права власності залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали, протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

У випадку, якщо недоліки не будуть усунені в зазначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_2