Cправа № 127/9548/17
Провадження № 2/127/3558/17
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

10 травня 2017 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Гриневич В.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, яка подана її представником ОСОБА_2, до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, -

ВСТАНОВИВ:

Представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, в якій просила визнати за позивачем право власності на приміщення: кухня 2-1 площею 8,0 кв.м., вітальня 2-2 площею 8,0 кв.м., коридор 2-3 площею 9,0 кв.м., кімната 2-4 площею 10,0 кв.м.. кімната 2-5 площею 11,7 кв.м., коридор площею 3,4 кв.м., санвузол 2-7 площею 1,6 кв.м., як окремий обєкт нерухомого майна, що розташовано за адресою: вул. Чумацька, буд. 214, м. Вінниця, 21023.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали суд дійшов висновку про необхідність залишення її без руху, з огляну на таке.

Статтею 119 ЦПК України встановлено вимоги до форми та змісту позовних заяв, зокрема відповідно п.п. 3, 5, 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину.

Згідно з п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Однак, в порушення вищевказаних вимог, з позовної заяви не вбачається можливим встановити зміст правовідносин. що виникли між сторонами.

Зокрема, у вступній частині позовної заяви представник позивача зазначає про те, що дана позовна заява стосується виділу в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. По тексту позовної заяви представник позивача обґрунтовує позовні вимоги положеннями статті 364 ЦК України, яка регулює питання виділу в натурі частки майна, що є у спільній частковій власності. Однак, резолютивна частина позовної заяви містить вимоги не про виділ частки майна, а про визнання права власності на окремі приміщення. При цьому, з тексту позовної заяви не вбачається обставин, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги саме щодо визнання права власності на майно, та відсутні посилання на докази в підтвердження вимог.

Статтею 121 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Виходячи з наведеного вище, позовна заява ОСОБА_1, яка подана її представником ОСОБА_2, до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу строку для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 119, 121 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1, яка подана її представником ОСОБА_2, до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, який не може перевищувати 5 (пяти) днів з дня отримання позивачем даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: