АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Апеляційне провадження Головуючий у 1 інстанції - Комаревцева Л.В.
№ 22-ц/796/713/2017 Доповідач - Борисова О.В.
справа №753/8647/16-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 січня 2017 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва в складі:

головуючого судді: Борисової О.В.

суддів: Ратнікової В.М., Панченка М.М.

при секретарі: Куркіній І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 13 жовтня 2016 року про повернення позовної заяви по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, третя особа: Київське міське управління юстиції про визнання шлюбу недійсним та усунення від права на спадкування за законом,-

В С Т А Н О В И Л А:

В травні 2016 року позивач звернувся з позовом до ОСОБА_3, третя особа: Київське міське управління юстиції про визнання шлюбу недійсним та усунення від права на спадкування за законом.

Як вбачається з матеріалів справи, 05.05.2016 працівниками Дарницького районного суду м. Києва складено акт про те, що при розкриванні конверта (пакета), який надійшов від позивача ОСОБА_1 не виявлено оригіналу квитанції про сплату судового збору за подання позовної заяви.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 13.10.2016 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3, третя особа: Київське міське управління юстиції про визнання шлюбу недійсним та усунення від права на спадкування за законом визнано неподаною та повернуто позивачу.

Не погоджуючись з даною ухвалою суду першої інстанції представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просив скасувати ухвалу суду та направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Посилався на те, що раніше ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 13.05.2016 року позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_3, третя особа: Київське міське управління юстиції про визнання шлюбу недійсним та усунення від права на спадкування за законом вже поверталася позивачу, з підстав недотримання позивачем вимог ст.115 ЦПК України, Закону України «Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у зв'язку з проведенням антитерористичної операції», а саме у зв'язку з непідсудністю даної цивільної справи Дарницькому районного суду м. Києва.

Вказану ухвалу суду від 13.05.2016 року про повернення позовної заяви позивачу було скасовано ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 06.07.2016 року, а питання передано на новий розгляд до суду першої інстанції. Підставою для скасування ухвали суду про повернення позовної заяви позивачу було те, що Дарницьким районним судом м. Києва не було виконано вимоги ч.3 ст.122 ЦПК України щодо отримання інформації про зареєстроване місце проживання відповідача, що призвело до неправильного вирішення питання про повернення позовної заяви позивачу для подання до належного суду.

Зазначав про те, що після повернення справи на новий розгляд суд першої інстанції, виключно, повинен був повторно перевірити підсудність даної справи Дарницькому районного суду м. Києва та виконати вимоги ч.3 ст.122 ЦПК України щодо отримання інформації про зареєстроване місце проживання відповідача про що зазначалося в ухвалі суду апеляційної інстанції. Крім того, вказував на те, що в ухвалі Дарницького районного суду м. Києва від 13.05.2016 року у даній справі будь-яких інших порушень ст.ст.118-120 ЦПК України виявлено не було.

Крім того, посилався на те, що суд першої інстанції порушив вимоги ч.3 ст.122 ЦПК України, щодо витребування інформації про зареєстроване місце проживання відповідача протягом двох днів з дня надходження позовної заяви до суду, оскільки судом запити до органів реєстрації місця перебування та проживання відповідача направлено більш ніж через місяць з дня надходження справи до суду.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити.

Відповідач та третя особа в судове засідання не з'явились, про день, час та місце розгляду справи, були повідомлені належним чином, а тому колегія суддів вважає можливим розглянути справу у їх відсутність.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника позивача, з'ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 29.09.2016 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3, третя особа: Київське міське управління юстиції про визнання шлюбу недійсним та усунення від права на спадкування за законом залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали суду, зокрема було зазначено: про те, що вказана позовна заява подана з порушенням вимог ст.ст. 119,120 ЦПК України, а саме позивачем не зазначенодокази, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; до заяви не додано її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб, а також, зазначено, що позивачу необхідно сплатити судовий збір ставка якого згідно з ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичної особою до суду позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, яка становить 551,20 грн. за кожну позовну вимогу, а саме:про визнання шлюбу недійсним та усунення від права на спадкування за законом.

Вказана ухвала суду була отримана позивачем ОСОБА_1 04.10.2016 року, що підтверджується зворотнім повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.57).

12.10.2016 року на адресу Дарницького районного суду м. Києва від представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 надійшло клопотання, в якому останній просив відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, третя особа: Київське міське управління юстиції про визнання шлюбу недійсним та усунення від права на спадкування за законом, без внесення змін та доповнень до її тексту, подання додаткових копій і сплати додаткової суми судового збору та призначити дату судового засідання і повідомити сторони у передбачені законом строки.

Визнаючи неподаною та повертаючи позовну заяву ОСОБА_4 суд першої інстанції виходив з того, що позивач не виконав вимоги ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 29.09.2016 року про залишення вказаної позовної заяви без руху.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції виходячи з наступного.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ст.119 ЦПК України позовна заява подається в письмовій формі та повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання.

Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

До позовної заяви, що подається у випадках, визначених частиною третьою статті 118 цього Кодексу, мають бути додані копії ухвали про відмову у прийнятті заяви про видачу судового наказу або ухвали про скасування судового наказу.

У разі пред'явлення позову особами, які діють на захист прав, свобод та інтересів іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

Якщо позовна заява подається представником позивача, до позовної заяви додається довіреність чи інший документ, що підтверджує його повноваження.

Позовна заява, подана після забезпечення доказів або позову, повинна містити, крім зазначеного у частині другій цієї статті, відомості про забезпечення доказів або позову.

Частиною 1 ст.120 ЦПК України визначено, що позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Відповідно до роз'яснень, які викладені в п.7 постанови Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК України. У зв'язку з цим суди мають звернути особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Згідно з роз'ясненнями, які викладені в п.10 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014 року подані до суду позовні заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що визнаючи позовну заяву ОСОБА_1 неподаною та повертаючи її позивачу суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що ОСОБА_1 не виконав вимоги встановлені в ухвалі суду від 29.09.2016 року та не усунув недоліки позовної заяви.

Доводи апеляційної скарги про те, що судом першої інстанції було направлено запити до відповідних органів реєстрації місця перебування та проживання відповідача лише через місяць з дня надходження справи до суду, чим фактично порушено вимоги ч.3 ст.122 ЦПК України колегія суддів не приймає до уваги, оскільки вказані обставини не впливають на правильність висновків суду першої інстанції і не призвели до неправильного вирішення питання.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.312 ЦПК України, розглянувши скаргу на ухвалу суду першої інстанції, апеляційний суд відхиляє скаргу і залишає ухвалу без змін, якщо судом першої інстанції постановлено ухвалу з додержанням вимог закону.

Таким чином ухвала суду першої інстанції постановлена з додержанням вимог процесуального законодавства, внаслідок чого підстав для її скасування, з мотивів викладених в апеляційній скарзі не вбачається.

Керуючись ст.ст.218, 303, 304, 307, 312, 313, 315, 317 ЦПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 відхилити.

Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 13 жовтня 2016 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий

Судді