Справа № 386/1031/16-ц
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

"04" грудня 2017 р. Ульяновський рнайонний суд Кіровоградської області в м. Благовіщенське в складі:

головуючої-судді - ОСОБА_1.

при секретарі - Льошенкові О.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_2 до Приватного Підприємства "ТрейдСервіс" про розірвання договору оренди земельної ділянки, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з позовною заявою про розірвання договору оренди земельної ділянки. До початку розгляду справи по суті , 4.12.2017 року представник позивача подав до суду письмову заяву , в якій просить суд залишити даний позов без розгляду в зв"язку з відмовою від позову. Позивачка в судове засідання не з"явилась. Про день слухання справи повідомлена . Від неї надійшла заява про розгляд справи у її відсутність.Зважаючи на дану обставину суд вважає позицію позивачки та їх представника щодо даного клопотання узгодженою. Представники відповідача поклались при вирішення даного клопотання на розсуд суду.

Вислухавши позицію сторін ,суд дійшов наступного.

Відповідно до ст. 11 ЦПК суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи (за винятком тих осіб, які не мають цивільної процесуальної дієздатності), в інтересах яких заявлено вимоги (принцип диспозитивності цивільного судочинства). Тому суд зобов'язаний залишити заяву без розгляду, якщо позивач звернувся з таким клопотанням. Зазначену заяву можна подати лише до судових дебатів (ст. 193 ЦПК).

При цьому представник позивача зазначив підставою для залишення позову без розгляду відмову від позову.

Відмова від позову - це одностороннє волевиявлення позивача в суді спрямоване на відмову від судового захисту своєї матеріально-правової вимоги. Подання заяви про залишення заяви без розгляду навпаки являє собою відмову від судового процесу. При відмові від позову, якщо вона прийнята судом, суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі, а отже ці два інститути відрізняються за своїми процесуальними наслідками. В першому випадку після ухвали про закриття провадження у справі позивач не вправі повторно звернутися до суду з тотожним позовом, в разі ж ухвали про залишення заяви без розгляду в зв'язку з подачею позивачем про це заяви, він повторно може звернутися в суд з тотожним позовом.

З пояснень представника позивача слідує , що складаний адвокатом позов , що розглядається, не відображає намірів позивачки, оскільки їй достеменно невідомо про наявність чи відсутність спірного договору. При цьому представник наголосив що в подальшому сторона має намір звертатись до суду для захисту порушеного права.

У справі Bellet v. France ("рішення від 4 грудня 1995 року у справі «Белле проти Франції») Європейський суд з прав людини зазначив, що „стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права". Таким чином суд дійшов висновку про некоректне формулювання підстав з боку представника позивача та його намір залишити позов без розгляду.

У відповідності до ст.207 п.5 ЦПК України, позов підлягає залишенню без розгляду , у випадку якщо позивачем подано відповідну заяву.

Керуючись ст.207 ст. ст. 209 - 210 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_2 до Приватного Підприємства "ТрейдСервіс" про розірвання договору оренди земельної ділянки залишити без розгляду.

Роз"яснити стороні , що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом пяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: ОСОБА_1