Провадження №2-с/369/21/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.11.2017 року Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Волчка А.Я.

за участю секретаря Раситюк М.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 06.10.2017 року за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Київоблгаз Збут» про видачу судового наказу щодо стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за послуги з постачання газу, -

В С Т А Н О В И В :

Заявник ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про скасування судового наказу №369/10146/17 від 06.10.2017 року про стягнення з неї як боржника на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Київоблгаз Збут» суму заборгованості за послуги з постачання газу, посилаючись на те, що судовий наказ не обґрунтований та підлягає скасуванню.

Сторони в судове засідання не з'явилися, про день та час розгляду заяви повідомлялись належним чином. Причини неявки суду не повідомили

Згідно з ч. 6 ст. 105-1 ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

За приписами п. 3 ч. 1 ст. 96 ЦПК України судовий наказ може бути видано, у разі якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, телекомунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості.

Відповідно до п. 9 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23 грудня 2011 року №14 "Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження" наявність спору про право (п. 2 ч. 3 ст. 100 ЦПК України), яке є підставою для відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу, вирішується суддею у кожному конкретному випадку, виходячи із характеру та обґрунтованості заявленої матеріально-правової вимоги і документів, доданих до заяви. Наявність спору можна встановити відсутністю документів, що підтверджують наявність суб'єктивного права у заявника; документів, що підтверджують наявність суб'єктивного права або документів, що підтверджують виникнення права вимоги. Крім того, мають ураховуватися обставини, якщо із доданих документів вбачається, що боржник заперечує, не визнає або оспорює свій обов'язок перед заявником (кредитором); із доданих документів вбачається пропуск позовної давності. Така вимога може бути вирішена лише у позовному провадженні (ч. 3 ст. 267 ЦК України). Разом із тим лише той факт, що договірні зобов'язання (наприклад, у частині оплати заборгованості телекомунікаційних послуг чи послуг телебачення і радіомовлення) не виконуються, без обґрунтування причин, не вважається наявністю спору про право.

З заяви про скасування судового наказу та доданих до неї документів вбачається, що боржник не визнає вказану суму боргу та не погоджується з виданим наказом, в звязку з чим суд вважає за необхідне скасувати судовий наказ, оскільки із даної заяви вбачається спір про право, який має розглядатися у позовному провадженні.

Відповідно до ч. 8 ст. 105-1 ЦПК України за результатами розгляду заяви про скасування судового наказу суд має право: залишити заяву про скасування судового наказу без задоволення; скасувати судовий наказ та роз'яснити, що заявлені стягувачем вимоги можуть бути розглянуті у позовному провадженні з додержанням загальних правил щодо пред'явлення позову.

Заяву подано ОСОБА_1 з дотриманням строку, встановленого ч. 1 ст. 105 ЦПК України для подання заяв про скасування судового наказу.

Зважаючи на вищенаведене, та, керуючись ст.ст. 105-1 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Скасувати судовий наказ судді Києво-Святошинського районного суду Київської області №369/10146/17 від 06.10.2017 року про стягнення з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Київоблгаз Збут» суму заборгованості за послуги з газопостачання.

Розяснити стягувачу право на звернення з даними вимогами у позовному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом 5 днів з дня проголошення ухвали.

Суддя А.Я.Волчко