Провадження № 8/645/5/17
УХВАЛА

Іменем України

05 грудня 2017 року Фрунзенський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Горпинич О.В.,

за участю секретаря судового засідання Погрібняк А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Харкова заяву ОСОБА_1 про перегляд рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 08 травня 2014 року за нововиявленими обставинами, ухваленого по цивільній справі за позовом ОСОБА_1, яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та ОСОБА_4, треті особи: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_5, Служба у справах дітей Фрунзенського району Управління служб у справах дітей Департаменту праці та соціальної політики Харківської міської ради про визнання договору недійсним,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою, якою просила переглянути рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 08.05.2014 року за позовом ОСОБА_1, що діє в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, треті особи: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_5, Служба у справах дітей Департаменту праці та соціальної політики Харківської міської ради про визнання договору купівлі продажу недійсним у звязку з нововиявленими обставинами.

В обґрунтування заяви посилалася на те, що 08.05.2014 року судом було ухвалено рішенням, яким в задоволенні позовних вимог відмовлено. Рішення набрало законної сили 24.07.2014 року. Рішення ухвалене виходячи з того, що при укладанні спірного договору ОСОБА_3 власноручно підписав заяви про те, що майно належить йому на праві особистої власності, що неповнолітні особи в спірному домоволодінні не мешкають та не зареєстровані. Також суд посилався на те, що в липні 2010 року між ОСОБА_3 і ОСОБА_6 був укладений договір позики та іпотечний договір, предметом якого був житловий будинок з надвірними будівлями № 94 по вул. Родніковій в м. Харкові вказані договори посвідчені приватний нотаріусом ХМНО ОСОБА_7. Документи, надані до суду приватним нотаріусом ОСОБА_7, нібито на підставі яких були посвідчені вказані договори, містять копію паспорту ОСОБА_3 на сторінках якого відсутні відмітки щодо дітей. Підставою для перегляду зазначено рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи. В 2017 році Фрунзенським районним судом м. Харкова слухалася цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_8 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні власністю, треті особи: Управління ведення реєстру територіальної громади Департаменту реєстрації Харківської міської ради, Служба у справах дітей Фрунзенського району Управління служб у справах дітей Департаменту праці та соціальної політики Харківської міської ради та за зустрічним позовом ОСОБА_8 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, треті особи: Служба у справах дітей Фрунзенського району Управління служб у справах дітей Департаменту праці та соціальної політики Харківської міської ради, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округ ОСОБА_5 про визнання договору купівлі продажу недійсним та повернення сторін у початковий стан. Під час розгляду зазначеної справи в судовому засіданні 26.09.2017 року була допитана в якості свідка ОСОБА_9, яка пояснила, що в 2008 році працювала завідувачем відділом запису актів громадянського стану Фрунзенського району, коли громадяни України користувалися ще червоним радянськими паспортами, то там була графа «діти» і запис в паспорті батьків про наявність у них дітей був обовязковим. Коли зявився синій Український паспорт, то, згідно інструкції, запис про дітей став робитися по заяві батьків на сторінці «особливі відмітки».

Відносно відмітки в паспорті ОСОБА_3 про дитину, свідок заявила, що запис зроблено працівниками ЗАГСу у 2008 році. Саме тоді, коли дитину було зареєстровано і видано свідоцтво про народження ОСОБА_2. В свідоцтві про народження дитини стоїть її особистий підпис. Запис в паспорті зроблено рукою однієї із співробітників ЗАГСу або Оленою або Оксаною, прізвище вона не памятає. Свідок зазначала, що запис в паспорті ОСОБА_3 зроблено тоді, коли реєстрували дитину, не пізніше місяця з дня народження. До 2011 року, коли було укладено договір купівлі продажу запис існувала.

Також, до суду була подана заява про доповнення вимог про перегляд справи у звязку з нововиявленими обставинами, відповідно до якої зазначалося, що ОСОБА_1 19.10.2017 року звернулася до Харківського науково дослідницького інституту судових експертиза ім. Засл. Проф.. ОСОБА_10 для проведення експертного лінгвістичного дослідження листа № 23/1325 від 19.04.2014 року, згідно висновку експерта зазначено: що обєктивний зміст 1 абзацу листа № 23/1325 від 19.04.2014 року свідчить про те, що встановити точну дату реєстрації неповнолітньої дитини ОСОБА_2 за адресою м. Харків, вул. Роднікова, б. 94 неможливо, зокрема, через те, що строк зберігання заяв на реєстрацію складає три роки. Такий висновок експерта був потрібен для того, щоб довести, що оскільки відповідь на запит Фрунзенського районного суду Фрунзенського РВ у м. Харкові ГУДМС в Харківській області надана 19.04.2014 року, то заява на реєстрацію згідно Наказу МВС № 5129 від 04.06.2002 року зберігалася три роки, тобто на момент запиту суду за сплином часу знищена, була подана раніше чим 19.04.2011 року, а на час укладання угоди договору купівлі продажу будинку № 94 по вул. Родніковій у м. Харкові, 27.09.2011 року дитина вже була зареєстрована у вказаному будинку.

На думку заявниці, висновок експертного лінгвістичного дослідження писемного мовлення, який складено 03.11.20017 року, є нововиявленою обставиною, оскільки він не міг бути відомий ОСОБА_1 на час розгляду справи. ОСОБА_1 вважала, що висновок експертного лінгвістичного дослідження писемного мовлення від 03.11.2017 року є обставинами, істотними для справи, які можуть вплинути на рішення суду.

На підставі викладеного до суду було подано відповідну заяву.

У судовому засіданні ОСОБА_1 підтримала заяву, просивши про її задоволення та за результатами розгляду її заяви просила скасувати рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 08.05.2014 року та ухвалити нове рішення про задоволення її позовних вимог.

Відповідач ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав заяву ОСОБА_1 у повному обсязі, просивши про її задоволення.

Представник відповідача ОСОБА_4 ОСОБА_11 у судовому засіданні заперечувала проти задоволення позовних вимог посилаючись на те, що підстави для перегляду рішення за нововиявленими обставинами відсутні.

Інші учасники, в судове засідання не зявилися, повідомлялися про час та місце розгляду заяви своєчасно та належним чином, причини неявки суду не повідомили.

Відповідно до ст. 365 ЦПК України заява про перегляд судового рішення у звязку нововиявленими обставинами розглядається у судовому засіданні. Заявник та інші особи, які беруть участь у справі, повідомляються про час і місце засідання. Неявка цих осіб не є перешкодою для розгляду заяви.

Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали, додані до заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, дослідивши матеріали цивільної справи № 645/10739/13, провадження № 2/645/359/14, вважає, що заява про перегляд рішення за нововиявленими обставинами задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Рішенням Фрунзенського районного суду м. Харкова від 19.03.2013 року позовні вимоги ОСОБА_1, яка також діє і в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, треті особи: ПН ХДНО ОСОБА_5, служба у справах дітей Фрунзенського району Управління служб у справах дітей Департаменту праці та соціальної політики Харківської міської ради про вставлення факту проживання жінки та чоловіка однією сімєю без реєстрації шлюбу та визнання договору купівлі продажу недійсним задоволені частково та визнано договір купівлі продажу жилого будинку з надвірними будівлями, що розташований за адресою: м. Харків, вул. Роднікова, 94 від 22.09.2011 року, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_4, посвідчений приватним нотаріусом ОСОБА_5 недійсним, в іншій частини вимог відмовлено.

Вищевказане рішення було залишено без змін судом апеляційної інстанції.

23.10.2013 року ухвалою Вищого спеціалізованого суду України касаційна скарга ОСОБА_4 задоволена частково, рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 19.03.2013 року та ухвала апеляційного суду Харківської області від 19.06.2013 року скасовані, справу передано на новий розгляд до суду першої інстанції. При скасуванні судових рішень, суд касаційної інстанції зазначив, що суди не врахували того, що встановлення факту проживання однією сімєю, так і встановлення належності жінці та чоловіка майна на праві спільної сумісної власності на підставі ст. 74 СК України, повязується з набранням законної сили рішенням, суду, яким такі юридичні факти встановлені. Оскільки, вирішуючи спір по суті суди виходили із встановленої обставини, а саме, факту проживання однією сімєю без реєстрації шлюбу і таке рішення ухвалене 19.03.2013 року, а оспорений договір купівлі-продажу будинку, укладено 27.05.2005 року, то ця обставина (факт) не може впливати на дійсність/недійсність правочину. Відтак, у суду були відсутні будь-які законні підстави для визнання недійсним договору купівлі продажу, який був укладений до такого рішення, відповідно до положень ст. 215 ЦК України. Також, місцевий суд, посилаючись на Закон України «Про основи соціального захисту бездомних осіб і безпритульних дітей», дійшов висновку про те, що спірним правочином порушені майнові права неповнолітньої дитини, при цьому не звернув уваги на те, що при укладенні договору купівлі продажу будинку ОСОБА_3 повідомив нотаріуса, що неповнолітніх та малолітніх осіб, які були б зареєстровані та мали право на проживання у відчужуваному майні, немає. Доказів про те, що неповнолітня дитина була зареєстрована чи проживала у спірному будинку саме на момент укладення оспорюваного правочину матеріали справи не містять, тоді як захист прав дітей на право користування жилим приміщенням відбувається на стадії укладення договорів щодо розпорядження майном, якими можуть бути порушені їхні права.

При новому розгляді справи, Фрунзенським районним судом м. Харкова ухвалено рішення від 08.05.2014 року, яким в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

Судом апеляційної інстанції рішення першої інстанції залишено без змін.

В рішенні суду першої інстанції зазначалося, що під час розгляду справи ОСОБА_1 підтримала позовні вимоги та, крім іншого зазначала, що станом на вересень 2011 року ОСОБА_2 була зареєстрована в спірному домоволодінні та паспорті ОСОБА_3 була відмітка в графі «діти».

Судом першої інстанції при розгляді справи також досліджувалися документи, які надані ОСОБА_3 при укладенні спірного договору купівлі продажу відповідно до якого в особливих відмітках відсутній штамп щодо наявності дітей у останнього.

Судом, було прослухано запис судового засідання, наданий ОСОБА_1, де свідок ОСОБА_9 при розгляді справи за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_8 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні власністю, треті особи: Управління ведення реєстру територіальної громади Департаменту реєстрації Харківської міської ради, Служба у справах дітей Фрунзенського району Управління служб у справах дітей Департаменту праці та соціальної політики Харківської міської ради, за зустрічним позовом ОСОБА_8 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання договору купівлі продажу недійсним та повернення сторін у початковий стан, треті особи: Служба у справах дітей Фрунзенського району Управління служб у справах дітей Департаменту праці та соціальної політики Харківської міської ради, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_5, беззаперечно не змогла пояснити ким саме та в який час була зроблена запис про наявність малолітньої дитини ОСОБА_2, у паспорті громадянина України ОСОБА_3.

ОСОБА_1 було надано також копію висновку експертного лінгвістичного дослідження писемного мовлення № 19755 від 03.11.2017 року відповідно до якого зазначалося, що обєктивний зміст 1 абзацу листа № 23/1325 від 19.04.2014 року свідчить про те, що встановити точну дату реєстрації неповнолітньої дитини ОСОБА_2 за адресою: м. Харків, вул. Роднікова, б. 94 неможливо, зокрема через те, що строк зберігання заяв на реєстрацію складає 3 роки.

З копії листа № 23/1325 від 19.04.2014 року вбачається, що 1 абзац його викладений в наступній редакції: Повідомляю, що дата реєстрації неповнолітньої дитини ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: м. Харків, вул. Роднікова, б. 94 на картці Форми Б та Форми А батька не зазначена. Відповідно до Наказу МВС № 519 від 04.06.2002 строк зберігання заяв на реєстрацію складає 3 роки, тому зі сплином часу встановити точну дату реєстрації дитини не вбачається можливим.

Підставою перегляду судових рішень у порядку, передбаченому главою 4 Розділу V ЦПК України, можуть бути лише обставини, перелічені в ст. 361 цього Кодексу.

Як зазначено в п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України «Про застосування цивільно-процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв'язку з нововиявленими обставинами» № 4 від 30 березня 2012 року (далі постанова Пленуму), нововиявлені обставини це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин (ч. 2 ст. 361 ЦПК).

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 361 ЦПК України (на які посилається ОСОБА_1 у заяві), є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обовязки осіб, які беруть участь у справі.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у звязку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму, обставини, які відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 361 ЦПК України є підставою для перегляду судового рішення, це юридичні факти, які існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, повинні бути істотними, тобто такими, що могли вплинути на висновки суду при ухваленні судового рішення і були встановлені після набрання ним законної сили.

Позивач просить переглянути рішення з посиланням на п. 1 ч. 2 ст. 362 ЦПК України так як, на її думку, існували істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Обовязковими умовами для перегляду рішення за нововиявленими обставинами відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 361 ЦПК України це юридичні факти, по перше, які існували на час розгляду справи і, по друге, які не були відомі не могли бути відомі заявнику.

Пунктом 4 постанови Пленуму передбачено, що вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини.

Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами.

Обставини, які виникли чи змінилися тільки після ухвалення судового рішення і не повязані з вимогою в цій справі, а тому не могли бути враховані судом при ухваленні судового рішення, є новими обставинами і можуть бути підставою для предявлення нової вимоги.

Судам необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у звязку з нововиявленими обставинами.

Виходячи з наведеного, суд приходить до висновку, що зазначені заявницею обставини не є нововиявленими, а є новими обставинами по справі, та наявність висновка експерта, показань свідка не могли бути враховані судом при ухваленні судового рішення, так як їх не існувало під час розгляду справи по суті.

У пункті 17 Постанови Пленуму зазначено, що виходячи зі змісту ст.ст. 364-1, 365 ЦПК перевірка наявності підставі для перегляду судового рішення у звязку з нововиявленими обставинами або підстав для скасування судового рішення проводяться в одному судовому засіданні. Суд розглядає справу по суті спору з урахуванням встановлених судом нововиявлених обставин. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 365 ЦПК за наслідками розгляду заяви про перегляд судового рішення у звязку з нововиявленими обставинами суд приймає нове судове рішення або ухвалою залишає її без задоволення.

На підставі викладеного, в судовому засіданні не встановлено нововиявлених обставин для скасування рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 08.05.2014 року, а обставини, на які посилається заявниця, як на нововиявлені, не є такими і не можуть бути визнаними судом такими.

Суд розглядає заяву про перегляд рішення суду у відповідності до вимог ст. 361 ЦПК України, яка містить вичерпний перелік підстав для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами, а зазначені позивачем в заяві обставини про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами, не є такими обставинами в розумінні ст. 361 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 361-366 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 08 травня 2014 року за нововиявленими обставинами, ухваленого по цивільній справі за позовом ОСОБА_1, яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та ОСОБА_4, треті особи: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_5, Служба у справах дітей Фрунзенського району Управління служб у справах дітей Департаменту праці та соціальної політики Харківської міської ради про визнання договору недійсним - залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя -