Справа № 369/7037/16-ц
Провадження № 2/369/1037/17
УХВАЛА

Іменем України

11.01.2017 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді: Пінкевич Н.С.,

за участі секретаря Дуплій Т.В..,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_3 про визнання попереднього договору купівлі-продажу квартири дійсним та визнання недійсним валютного застереження та за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа служба у справах дітей та сім'ї Києво-Святошинької районної державної адміністрації Київської області ,-

в с т а н о в и в :

У судовому засіданні представником позивача ОСОБА_1 подано уточнену позовну заяву до ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зобов'язання вчинити певні дії, визнання дійсним договору та визнання власності на спірну квартиру.

При цьому також подано клопотання про звільнення від сплати судового збору на підставі п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Суддя, дослідивши матеріали заяви, вважає, що уточнену позовну заву слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.3 Цивільного процесуального кодексу України кожен має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви встановлені ст.119 Цивільного процесуального кодексу України.

Ч.5 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Cт. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до суду позовної заяви не майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

ОСОБА_1 не сплачено судовий збір та не надано суду належного підтвердження на звільнення від його сплати.

Відповідно до п.4 ч.2 ст. 119 ЦПК України зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов'язковою вимогою до змісту позовної заяви. ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відповідно до Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 №10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах ", подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору. За подання додаткових заяв, у яких збільшується розмір позовних вимог, недоплачена сума судового збору також підлягає сплаті. У разі об'єднання позовних вимог відповідно до статті 126 ЦПК, а також у випадках подання позовної заяви одним чи кількома позивачами (співпозивачами) до одного або кількох відповідачів судовий збір обчислюється із загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно до заявлених кожним із них вимог окремим платіжним документом (частина шоста статті 6 Закону № 3674-VI).

Відповідно до п. 13 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 №10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах " Якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою), наприклад, за вимогами про усунення перешкод у користуванні власністю та відшкодування моральної шкоди.

За ст.121 ЦПК України позовна заява залишається без руху, якщо вона не відповідає встановленим вимогам або при поданні заяви судовий збір сплачено не в повному обсязі.

Представником ОСОБА_1 подано клопотання про звільнення від сплати судового збору, у якій заявник посилається на п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», відповідно до якої від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються інваліди I та II груп, законні представники дітей-інвалідів і недієздатних інвалідів.

З аналізу положень глави 4 ЦПК України вбачається, що сторонами у процесі є позивач і відповідач. Процесуальне правонаступництво інтересів в процесі можуть також здійснювати законні представники.

Відповідно до ч. 1 ст. 39 ЦПК України права, сваободи та інтереси малолітніх осіб віком до чотирнадцяти років, а також недієздатних фізичних осіб захищають у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи, визначені законом.

Однак, позов ОСОБА_1 подано у власних інтересах, за підписом фізичної особи, що чітко вбачається зазначеного позивачем кола учасників цивільного процесу та сформованих позовних вимог, а тому слід відмовити у задоволенні клопотання позивачу про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви до суду.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зобов'язання вчинити певні дії, визнання дійсним договору та визнання власності - залишити без руху та надати строк для усунення недоліків не пізніше п'яти днів з дня отримання позивачем цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.С.Пінкевич