Справа №549/536/16-ц
Провадження №2-во/549/9/17
УХВАЛА

19 червня 2017 року Чорнухинський районний суд Полтавської області

в складі: головуючого - судді Крєпкого С.І.

при секретарі Якубовській Т.О

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Чорнухи справу за заявою ОСОБА_1 про виправлення помилок в ухвалі Чорнухинського районного суду Полтавської області від 20 березня 2017 року у цивільній справі №549/536/16-ц за скаргою ОСОБА_1, заінтересовані особи: начальник Чорнухинського районного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Полтавській області ОСОБА_2, державний виконавець Чорнухинського районного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Полтавській області ОСОБА_3, Публічне акціонерне товариство "ОСОБА_4 Аваль", на дії та бездіяльність державного виконавця Чорнухинського районного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Полтавській області,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася з заявою про виправлення помилок в ухвалі Чорнухинського районного суду Полтавської області від 20.03.2017 року, яку обгрунтовувала тим, що в рішенні суду Чорнухинського районого суду від 14.07.2016 року у цивільній справі №549/536/16-ц судом було встановлено, що в рамках виконавчого провадження будинок по вул.Комосомольська,70 в смт. Чорнухи Полтавської області, зберігачем якого з 03.10.2014 року, а не орендарем, є ОСОБА_5, відповідач у справі, а тому підстави для задоволення позову в частині стягнення упущеної вигоди відсутні (на сторінці 9-й).

Зазначає, що скаржник звернулася до суду на підставі встановленого судом факту, що ОСОБА_5А не був орендарем з 2012 року, а є зберігачем з 13-30 години 03.10.2014 року згідно з актом опису та арешту арештованого та описаного майна. Єдиним документом, в якому фігурує підпис про прийняття домоволодіння є акт опису та арешту від 03.10.2014 року.

Просила виправити помилку в ухвалі Чорнухинського районного суду Полтавської області від 20.03.2017 з: «Вважали, що з 30.12.2014 року відповідач незаконно використовував належний ОСОБА_1 будинок, 16.04.2015 року вчинив дії щодо пошкодження та розкрадання належного останній та її сину ОСОБА_6 майна і розмір шкоди вони оцінюють у 1 000 000 грн та 184 080 грн. відповідно», на:

-«Вважали, що з 30.10.2014 року відповідач незаконно використовував належний ОСОБА_1 будинок, 16.04.2015 року вчинив дії щодо пошкодження та розкрадання належного останній та її сину ОСОБА_6 майна і розмір шкоди вони оцінюють у 1 000 000 грн та 184 080 грн. відповідно».

Особи, які брали участь у справі, в судове засідання не зявились, про час і місце судового розгляду повідомлені.

Суд дослідивши матеріали справи, вважає, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Ухвалою Чорнухинського районного суду Полтавської області від 23.03.2017 у завоволенні скарги ОСОБА_1, заінтересовані особи: начальник Чорнухинського районного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Полтавській області ОСОБА_2, державний виконавець Чорнухинського районного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Полтавській області ОСОБА_3, Публічне акціонерне товариство "ОСОБА_4 Аваль", на дії та бездіяльність державного виконавця Чорнухинського районного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Полтавській області відмовлено.

Відповідно до ст.219 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичної помилки.

Неявка осіб, повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

За змістом вказаної статті під опискою слід розуміти випадкову граматичну помилку, що тягне за собою неточний виклад змісту судового рішення чи перекручування його суті (наприклад, пропуск літери, цифри, їх перестановка, описки у написанні складних прізвищ або складних чисел тощо); арифметична помилка - це помилка у підрахунках (арифметичних діях).

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

Разом з тим, диспозиція наведеної статті не дозволяє під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема, змінювати висновки та мотиви судового рішення.

Як роз'яснено у п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» № 14 від 18 грудня 2009 року, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Зі змісту заяви ОСОБА_1 вбачається, що вона фактично не погоджується з встановленими судом обставинами та оцінкою доказів і просить внести зміни до змісту ухвали Чорнухинського районного суду Полтавської області від 20 березня 2017 року, а не виправити описки, що є неприпустимим.

За таких обставин суд приходить до висновку, що у задоволенні заяви необхідно відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.11, 219 ЦПК України, суд,

ухвалив:

1.Булюбаш ОСОБА_7 про виправлення помилок в ухвалі Чорнухинського районного суду Полтавської області від 20 березня 2017 року у цивільній справі №549/536/16-ц за скаргою ОСОБА_1, заінтересовані особи: начальник Чорнухинського районного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Полтавській області ОСОБА_2, державний виконавець Чорнухинського районного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Полтавській області ОСОБА_3, Публічне акціонерне товариство "ОСОБА_4 Аваль", на дії та бездіяльність державного виконавця Чорнухинського районного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Полтавській області відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом 5 днів з дня її проголошення, а у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення розгляду справи апеляційним судом.

Суддя С.І.Крєпкий