"27" листопада 2017 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Гончарука В.П.
за участі секретаря Юдицького К.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом Комунального підприємства ,,Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва" до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, -
Представник позивача в судове засідання не з'явився. Проти ухвалення заочного рішення не заперечив, подавши до суду заяву.
Відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в судове засідання не з'явилися про день, час та місце судового розгляду справи повідомлені належним чином.
У відповідності до ст. 169 ч. 4 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу на підставі наявних в ній даних та доказів - в порядку заочного розгляду.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд приходить до наступного.
Згідно статті 1 Закону України "Про житлово-комунальні послуги", балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом.
Відповідно до статті 24 цього Закону балансоутримувач має право звертатися до суду про звернення стягнення на майно осіб, які відмовляються оплачувати рахунки за споживання житлово-комунальних послуг або відшкодовувати завдані збитки майну, що перебуває в нього на балансі.
Розпорядженням Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації від 13.02.2015 року № 61 за КП ,,Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва"закріплено на праві господарського відання об'єкти житлового та нежитлового фонду територіальної громади м. Києва переданого до сфери управління Дніпровської РДА в м. Києві, зокрема будинок АДРЕСА_1
Отже, слід зазначити, що балансоутримувач житлової будівлі має законне право на звернення до суду в разі несплати особою, що проживає в даній будівлі, кошів за споживання ним житлово-комунальних послуг.
Як вбачається з матеріалів справи відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2
є наймачами квартири АДРЕСА_2 відповідно до довідки форми № 3 виданою Центром комунального сервісу № 93.
Відповідно до ст. 68 Житлового кодексу Української РСР, наймач зобов'язаний своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги. Квартирна плата та плата за комунальні послуги в будинках державного і громадського житлового фонду вносяться щомісяця в строки, встановлені Радою Міністрів Української РСР.
Згідно п. 35 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 року №572, обов'язок по сплаті за обслуговування і ремонт будинку, комунальні та інші послуги покладається на власника, наймача, орендаря житлового приміщення.
Відповідно до ст. 526 Цивільного кодексу України, зобов'язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Судом встановлено, що з 01.06.2015 року по 01.03.2017 року відповідачі заборгували підприємству позивача по сплаті за послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій на загальну суму 4206,51 грн., що підтверджується наданими підприємством позивача довідкою заборгованості.
В порядку ст. 540 Цивільного кодексу України, якщо у зобов'язанні беруть участь кілька кредиторів або кілька боржників, кожний з кредиторів має право вимагати виконання, а кожний із боржників повинен виконати обов'язок у рівній частці, якщо інше не встановлено договором або актами цивільного законодавства.
Статтею 541 Цивільного кодексу України передбачено, що солідарний обов'язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема неподільності предмета зобов'язання.
Згідно з ч. 1 ст. 543 Цивільного кодексу України, у разі солідарного обов'язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов'язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-якого з них окремо.
На підставі вищевикладеного, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов КП,,Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва" підлягає до задоволення в повному обсязі в сумі 4206,51 грн. яка підлягає стягненню солідарно з відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2
Відповідно до ст. 88 Цивільного процесуального кодексу України, суд присуджує з відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь позивача судовий збір в сумі 1600 грн., тобто по 800 з кожного.
Керуючись ст. ст. 526, 540, 541, 543 Цивільного кодексу України, ст. 68 Житлового кодексу УРСР, ст.ст. 10, 58, 60, 88, 208, 209, 212-215, 223, 294 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -
Позов Комунального підприємства ,,Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва" до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, - задовольнити.
Стягнути солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2
на користь Комунального підприємства ,,Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва" заборгованості за послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територійу розмірі 4206,51 грн.
Стягнути з ОСОБА_1на користь Комунального підприємства ,,Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва"судовий збір в сумі 800 грн.
Стягнути з ОСОБА_2на користь Комунального підприємства ,,Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва"судовий збір в сумі 800 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте Дніпровським районним судом м. Києва за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.