Провадження №2/428/2634/2017
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2017 р. Суддя Сєвєродонецького міського суду Юзефович І.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виключення з актового запису про народження даних про батька ,

встановив:

ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 звернувся до Сєвєродонецького міського суду Луганської області із позовною заявою до ОСОБА_3 про виключення з актового запису про народження даних про батька.

Розглянувши подану позовну заяву, суддя вважає за необхідне залишити її без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч.5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Проте, всупереч вимогам вищевказаної норми права, позивачем не було додано до позовної заяви квитанцію про сплату судового збору за подання позову. При цьому, позивач просив відстрочити сплату судового збору у звязку із тим, що його майновий стан не дозволяє сплатити повністю державне мито, так як позивач є інвалідом та не має постійного робочого місяця.

Відповідно до п.29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014р., відповідно до статті 8 Закону №3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Позивач ОСОБА_2 не надав жодного доказу на підтвердження факту наявності тяжкого матеріального стану, що перешкоджає йому сплатити судовий збір по справі, матеріали справи не містять доказу того, що позивач є інвалідом та не має постійного робочого місця, а тому суд не погоджується із твердженням позивача про неможливість сплати судового збору за подання позовної заяви з огляду на рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Тому, у задоволенні клопотання позивача ОСОБА_2 про відстрочення сплати судового збору у справі слід відмовити.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014р., якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно до статті 82 ЦПК, то наслідки, передбачені статтею 121 ЦПК, застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до пп.2 ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 640грн. Тому, з урахуванням діючого законодавства України позивачу необхідно сплатити судовий збір по справі у розмірі 640грн. за реквізитами для сплати судового збору Сєвєродонецького міського суду Луганської області.

Відповідно до ст.121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин суд вважає, що позов ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виключення з актового запису про народження даних про батька, слід залишити без руху, а позивачу надати строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 119, 120, 121, 208-210 ЦПК України, суддя

ухвалив:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_2 про відстрочення сплати судового збору по справі.

Позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виключення з актового запису про народження даних про батька, залишити без руху.

Запропонувати позивачу виправити недоліки позовної заяви в термін який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали та розяснити , що в іншому випадку позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя