Київський районний суд м. Полтави
Справа № 552/6249/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 січня 2017 року Київський районний суд м.Полтави в складі :

головуючого - судді Самсонової О.А.,

при секретарі - Ворона Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визначення розміру часток у праві спільної власності, визнання права власності на спадкове майно, суд, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визначення розміру часток у праві спільної власності, визнання права власності на спадкове майно.

В позові посилався на те, що 27 червня 2011 року померла його мати ОСОБА_4. На час смерті мати була співвласником квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1. Але частки співвласників у праві спільної власності, в тому числі і ОСОБА_4 визначені не були. У звязку з цим нотаріусом йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Тому позивач просив суд визначити частки у праві власності на квартиру №37, що розташована у м.Полтаві по вул.Пушкіна, 88 ОСОБА_1 у розмірі 1/4, ОСОБА_4 1/4, та визнати за ним право власності на 1/4 частину вказаної квартири в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4

В судове засідання позивач не зявився, звернувшись до суду з заявою про розгляд справи за його відсутності.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в судове засідання також не зявились, будучи повідомленими про час та місце розгляду справи в порядку, встановленому ч.9 ст.74 ЦПК України.

Третя особа Друга полтавська державна нотаріальна контора, яка належним чином повідомлена про час та місце судового розгляду, в судове засідання свого представника не направила.

Враховуючи наявність у справі достатніх матеріалів про права та правовідносини сторін, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності осіб, що в засідання не зявились.

Дослідивши докази у справі, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло, виданого 24 червня 1993 року ЖКВ АТ «Демітекс», квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 належить ОСОБА_4, ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 (а.с.6).

Право власності ОСОБА_4, ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 на зазначену квартиру зареєстровано КП Полтавське БТІ „Інвентаризатор 25 червня 1993 року за реєстровим №122 - 16657.

Частки у спільній власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено законом або договором.

Так як відсутні підстави для відходження від рівності часток співвласників у праві спільної сумісної власності на квартиру №37, що розташована у м.Полтаві по вул.Пушкіна, 88, суд вважає за необхідне визнати, що ОСОБА_1 належить 1/4 частина зазначеної квартири, ОСОБА_4 до її смерті також належала 1/4 частина зазначеної квартири.

27 червня 2011 року ОСОБА_4 померла (а.с.9).

Заповіту ОСОБА_4 не залишила, у звязку з чим після її смерті спадкування відбувається за законом.

Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч.3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом шести місяців він не заявив про відмову від неї.

Частиною 1 ст.1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно постанови державного нотаріуса Другої полтавської державної нотаріальної контори ОСОБА_5 від 18 лютого 2016 року №1431/02-31 після смерті ОСОБА_4 спадкова справа заведена 14 жовтня 2011 року за №595/2011 на підставі заяви сина померлої - ОСОБА_1. Інших заяв в матеріалах спадкової справи немає (а.с.11).

Таким чином судом встановлено, що спадкоємцем за законом першої черги після смерті ОСОБА_4 є її син ОСОБА_1, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину.

Наявність інших спадкоємців за законом першої черги, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_4, судом не встановлена.

Оскільки на час смерті ОСОБА_4 її частка у праві спільної власності на вказану вище квартиру визначена не була, право власності її на частку квартири зареєстровано також не було, спадкоємець позбавлений можливості одержати свідоцтво про право на спадщину позасудовим порядком.

Постановою державного нотаріуса Другої полтавської державної нотаріальної контори ОСОБА_5 від 18 лютого 2016 року №1431/02-31 ОСОБА_1 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2, у звязку з тим, що не подано документів, необхідних для вчинення нотаріальної дії (а.с.11).

Статтею 392 ЦК України передбачено право предявлення позову про визнання права власності на майно у разі, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою.

Оскільки позивач позбавлений можливості іншим чином одержати свідоцтво про право на спадщину, що зумовило його звернення до суду, за ОСОБА_1 необхідно визнати право власності на спадкове майно - 1/4 частину квартири АДРЕСА_3 в порядку спадкування після смерті матері ОСОБА_4.

Керуючись ст.ст.209, 213 - 215 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визначити частки співвласників у праві спільної власності на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_2, у наступних розмірах: ОСОБА_1 - 1/4 частина, ОСОБА_4 - 1/4 частина.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_4 в порядку спадкування за законом після ОСОБА_4.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Полтавської області через Київський районний суд м. Полтави шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний термін.

Головуючий О.А.Самсонова

10.01.2017