У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 січня 2017 року суддя Подільського районного суду м.Києва Декаленко В. С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_6 про визнання правочину недійсним та витребування майна з чужого незаконного володіння, треті особи: Приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Медвєдєва В.І., Управління ДАІ ГУ МВС України в м. Києві,-

В С Т А Н О В И В :

Позивачі звернулися до суду з позовом до відповідачів про визнання правочину недійсним та витребування майна з чужого незаконного володіння.

Дослідивши матеріали позовної заяви, приходжу до висновку, що вона (позовна заява) подана з порушенням вимог чинного цивільно-процесуального законодавства, які ставляться до її форми та змісту, а тому підлягає залишенню без руху для усунення недоліків, виходячи з наступних підстав.

Стаття третя ЦПК України визначає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Статті 119 та 120 ЦПК України встановлюють обов'язкові вимоги до змісту та форми позовної заяви, обов'язок дотримання яких покладається на позивача.

Так стаття 119 ЦПК України, визначає, що позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

Мною встановлено, що незважаючи на вимоги вищезазначених норм цивільно-процесуального закону, позивачами в своєму позові невірно зазначено місце проживання відповідачів, не обґрунтовано нормами процесуального та матеріального права з врахуванням тих правовідносин, що виникли між сторонами, підстави обрання такого способу захисту своїх прав як: «визнання правочину протиправним», не розкрито правову природу такого способу захисту, не викладено обставин, якими кожен із позивачів обґрунтовує свої вимоги та не зазначено змісту позовних кожного із позивачів.

Крім того, згідно ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Стаття 79 ЦПК України визначає, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

На даний час таким законом, який визначає розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати при зверненні з позовом до суду в порядку цивільного судочинства є Закон України «Про судовий збір».

Відповідно до ст. 3 ЗУ «Про судовий збір», судовий збір справляється, зокрема за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Проаналізувавши зміст поданої позивачами до суду позовної заяви та врахувавши її предмет, приходжу до висновку, що вона носить як майновий так і немайновий характер.

Частина друга статті четвертої ЗУ «Про судовий збір» визначає, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

За подання ж до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір в розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

За приписами статті шостої ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Мною встановлено, що незважаючи на вимоги вищезазначених норм чинного законодавства України, позивачами надано до суду лише один документ, що підтверджує сплату судового збору за вимогу майнового характеру (витребування майна з чужого незаконного володіння), документів же, що підтверджували б ними сплату судового збору за вимогу немайнового характеру (визнання правочину протиправним), в розмірі визначеному ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», або доказів звільнення від такої сплати, до суду не надано.

Крім того, слід зазначити, що позивачами в порушення вимог ч. 6 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір», яка визначає, що у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом. У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру, надано до суду лише один документ про сплату судового збору за вимогу немайнового характеру, який оплачений позивачем - ОСОБА_4 Іншими ж позивачами сплата судового збору не здійснена.

Враховуючи вищевикладене, приходжу до висновку про доведеність тієї обставини, що позовна заява не може вважатися такою, що відповідає вимогам чинного цивільно-процесуального законодавства, які ставляться до її форми та змісту.

Стаття 121 ЦПК України визначає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного, ст.ст. 3, 4, 6 ЗУ «Про судовий збір», керуючись ст.ст. 3, 11, 118, 119, 120, 121 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_6 про визнання правочину недійсним та витребування майна з чужого незаконного володіння, треті особи: Приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Медвєдєва В.І., Управління ДАІ ГУ МВС України в м. Києві - залишити без руху.

Надати позивачам строк в 3 (три) дні з дня отримання ухвали, для усунення недоліків.

Роз'яснити позивачам, що в разі невиконання вимог ухвали в указаний термін, матеріали позовної заяви будуть вважатись неподаними і повернуті їм.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяВ. С. Декаленко