ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/945/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" січня 2017 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді Коренюк А.М.

при секретарі Леонтьєва В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення матеріальних збитків та відшкодування моральної шкоди, суд -

В С Т А Н О В И В:

Позивач зверенувся до суду з позовом до відповідача про стягнення матеріальних збитків та відшкодування моральної шкоди.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з»явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Як вбачається із матеріалів справи у призначені судові засідання, які відбулися 08 листопада 2016 року, 12 січня 2016 року, позивач, який був належним чином повідомлений про час та місце їх проведення, повторно не з»явився.

Згідно постановлених у судовому засіданні ухвал неявки позивача в зазначені судові засідання визнані судом неповажними, спрямованими на зловживання процесуальними правами.

Належність повідомлення судом позивача/його представника про час та місце розгляду справи підтверджується наявними в матеріалах справи доказами - розпискою зворотніх повідомлень рекомендованих листів (а.с.63, 70).

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов»язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов»язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обов»язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справіі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання. Одним із таких прикладів, коли поведінка заявників стала однією з причин затягування розгляду справи, є ріщення Європейського суду з прав людини «Чікоста і Віола проти Італії».

Наведене свідчить про недобросовісність здійснення позивачем свої процесуальних прав.

Слід звернути увагу, що такі дії порушують права інших учасників розгляду справи.

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що позивач, який належним чином повідомлений про час та місце проведення судового засідання, повторно не з»явився до суду, не підтримавши вимоги в судовому засіданні, із заявою про розгляд справи за його відсутності не звертався, що є підставою для залишення позову без розгляду.

На підставі вищевикладеного та, керуючись п. 3 ч.1 ст. 207 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення матеріальних збитків та відшкодування моральної шкоди, - залишити без розгляду.

Роз»яснити заявнику положення ч. 2 ст. 207 ЦПК України про те, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення недоліків, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Копію ухвали невідкладно надіслати на адресу сторін, третіх осіб для відому.

СУДДЯ: