Справа № 185/8179/16-ц
Провадження № 2/185/410/17
20 лютого 2017 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі головуючого судді Головіна В.О.,
за участю секретаря Мерцалової Н.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Павлограді Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири, -
У жовтні 2016 року позивачі звернулися до суду з позовною заявою, в якій просили винести рішення, яким стягнути з відповідача матеріальну та моральну шкоду, завдану залиттям квартири.
Позивачі у судове засідання не зявилися, однак надали заяви про розгляд справи за їхньої відсутності в яких зазначили, що позов підтримують у повному обсязі та не заперечували проти заочного розгляду справи.
Відповідач у судове засідання не з'явилася, про час і місце розгляду справи була належним чином повідомлена, причин неявки суду не повідомила. Зі згоди позивачів суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України.
Вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.
Квартира позивачів розташована на другому поверсі панельного пятиповерхового житлового будинку № 12 по вулиці Кравченко в місті Павлоград Дніпропетровської області.
26 січня 2015 року позивачі виявили затоплення своєї квартири, яке йшло з квартири № 110,111, розташованої над їхньою квартирою на третьому поверсі.
При огляді квартири позивачів комісією ОСББ «Кравченко 12», було виявлено: затоплення спальної кімнати, кухні, душової кімнати та туалету, коридору, що підтверджується копією акту про нанесення шкоди, в результаті затоплення, який було складено 26 січня 2015 року комісією ОСББ «Кравченко 12» (арк.с.20). З якого вбачається, що причиною затоплення квартири позивачів є проведення ремонтних робіт відповідачем ОСОБА_4 без попереднього відключення подачі холодної води по стояку та пошкодження зєднання стояка з унітазом.
Згідно п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених ПКM України від 8 жовтня 1992 року № 572, власник та наймач (орендар) квартири, житлового приміщення зобов'язаний: дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; проводити за власні кошти ремонт квартири, житлового приміщення (наймач (орендар) - згідно з договором найму (оренди); використовувати приміщення житлового будинку і гуртожитку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян.
Відповідно до ст.22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на її відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права; доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушено.
Згідно ст.1166 ЦК України шкода, заподіяна майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її заподіяла.
Як вбачається з роз'яснень, що містяться в п.9 постанови Пленуму Верховного суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» із змінами і доповненнями, потерпілому відшкодовуються збитки в повному обсязі відповідно до реальної вартості робіт, які необхідно провести, щоб виправити пошкоджену річ.
Для встановлення розміру заподіяних матеріальних збитків, а також встановлення реальної вартості робіт та матеріалів для відновлення ремонту квартири після затоплення, між приватним підприємцем ОСОБА_5 та ОСОБА_1 було укладено договір на проведення незалежної оцінки.
Відповідно до висновку спеціаліста № 9 від 14 березня 2015 року, складеного спеціалістом ПП ОСОБА_5 (арк.с.6-9), вартість ремонтно-будівельних робіт, які необхідно виконати в квартирі № 94, 95 у будинку № 12, по вулиці Кравченко, в м. Павлоград, Дніпропетровської області, що виникли в результаті її залиття, з врахуваннями вартості будівельних матеріалів складає 3002 грн. 40 коп.
Згідно локального кошторису на будівельні роботи № 2-1-1, складеного 14 березня 2015 року спеціалістом ПП ОСОБА_5 (арк.с.15), відповідач затопленням квартири позивачів заподіяла їм матеріальні збитки на загальну суму 2336 грн. і ця сума необхідна для відновлення фактичного стану житла до моменту затоплення.
Тож відповідно до зазначеного, договірна ціна на ремонтно-будівельні роботи квартири № 94,95 в будинку № 12 по вулиці Кравченко в місті Павлоград Дніпропетровської області (арк.с.14), становить 3002 грн. 40 коп.
Так як відповідачка відмовилась від відшкодування позивачам заподіяних матеріальних збитків в добровільному порядку, то вони вимушені ще нести додаткові витрати у сумі 1000 грн. за послуги спеціаліста ПП ОСОБА_5, згідно договору № 3 від 03 лютого 2015 року за висновок по визначенню вартості ремонтних робіт квартири № 94,95 в будинку № 12 по вулиці Кравченко в місті Павлоград Дніпропетровської області, що виникли після залиття (арк.с.29).
Згідно до ст.23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.
Відповідно до ч.1 ст.1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.
Відповідно до п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» № 4 від 31 березня 1995 року, відповідно до якого, розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеня вини відповідача та інших обставин, зокрема, характер та тривалість страждань, завданих позивачам внаслідок залиття квартири, істотність вимушених змін у їхньому житті і наслідків, що наступили.
Враховуючи, що з вини відповідачки сталося залиття квартири позивачів, останні в результаті пошкодження квартири та майна відчували стрес та моральні переживання, було порушено їхній звичайний спосіб життя та вони були вимушені тривалий час проживати у приміщенні з підвищеною вологістю, та у звязку із цим суд приходить до висновку, що позовні вимоги про стягнення грошових коштів в рахунок компенсації моральної шкоди є законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі. Отже розмір моральної шкоди 3000 грн. повною мірою компенсує моральні страждання та переживання позивачів у звязку із наслідками залиття квартири де вони мешкають.
Згідно ст.216 ЦПК України суд, ухвалюючи рішення на користь кількох позивачів, повинен зазначити, в якій частині рішення стосується кожного з них.
Отже, відповідно до зазначеного матеріальна та моральна шкода підлягають стягненню з відповідача на користь позивачів в рівних частинах.
Крім того з відповідача ОСОБА_4 на користь позивача ОСОБА_1 підлягають стягненню витрати, які були сплачені останньою за проведення оцінки вартості ремонтно-будівельних робіт та визначення розміру шкоди у сумі 1000 грн.
Відповідно до вимог ч.1 ст.88 ЦПК України, стороні на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею та документально підтверджені витрати (арк.с.1).
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 10, 57-61, 209, 212-215, 224-226 ЦПК України, ст. ст. 1166, 1167, 1192 ЦК України, суд -
Позов ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 заподіяну матеріальну шкоду внаслідок залиття квартири у розмірі 1000 (одна тисяча) грн. 80 коп., що складає вартість виконання ремонтно-будівельних робіт.
Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 заподіяну матеріальну шкоду внаслідок залиття квартири у розмірі 1000 (одна тисяча) грн. 80 коп., що складає вартість виконання ремонтно-будівельних робіт.
Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 заподіяну матеріальну шкоду внаслідок залиття квартири у розмірі 1000 (одна тисяча) грн. 80 коп., що складає вартість виконання ремонтно-будівельних робіт.
Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 компенсацію за заподіяну їй моральну шкоду у розмірі 1000 (одна тисяча) грн.
Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 компенсацію за заподіяну йому моральну шкоду у розмірі 1000 (одна тисяча) грн.
Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 компенсацію за заподіяну їй моральну шкоду у розмірі 1000 (одна тисяча) грн.
Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 551 (пятсот пятдесят одна) грн. 20 коп. та витрати на проведення оцінки вартості ремонтно-будівельних робіт та визначення розміру шкоди, в розмірі 1000 (одна тисяча) грн., а всього 1551 (одна тисяча пятсот пятдесят одна) грн. 20 коп.
Апеляційна скарга на рішення суду подається в апеляційний суд Дніпропетровської області через Павлоградський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Суддя: В. О. Головін