Справа № 639/9576/16-ц
27 лютого 2017 року Жовтневий районний суд м. Харкова
у складі: головуючого судді - Іванової І.В.,
за участю секретаря - Тущенко Т.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Харкові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, суд -
Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб між нею та відповідачем ОСОБА_2, який було зареєстровано 22 лютого 2003 року у Жовтневому відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 50.
У обґрунтування позову позивач посилається на те, що у 2003 році вони зареєстрували шлюб з відповідачем. Від шлюбу мають неповнолітнього сина - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Сімейне життя з відповідачем не склалося. У період з 2010 року по 2014 рік відносини між ними значно погіршились. Вже понад два роки вона з відповідачем фактично проживають за різними адресами. Між ними часто виникали суперечки, конфлікти, сварки, свідком яких неодноразово ставав їх малолітній син. Внаслідок цього спільне життя стало неможливим та нестерпним один для одного. У зв'язку з цим, шлюбні стосунки між ними були фактично припиненні з 2014 року. Позивач переконана, що подальше спільне життя і збереження шлюбу неможливі, а також суперечить її інтересам та інтересам їх малолітнього сина, оскільки ситуація, що склалася, негативно впливає на його психоемоційний стан та розвиток. Вона вважає, що шлюб з відповідачем носить лише формальний характер, примирення з ним неможливе. Сімя фактично розпалась, у зв'язку з чим виникла необхідність в юридичному оформленні їхнього розлучення. Майнових спорів між ними немає. Тому вона вирішила звернутися до суду з даним позовом.
Позивач у судове засідання не з'явилася, надала до суду заяву, згідно якої позов підтримала повністю, просила розглядати справу без її участі, після розірвання шлюбу присвоїти їй дівоче прізвище «ОСОБА_1» та у випадку неявки відповідача не заперечувала проти ухвалення заочного рішення.
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з'явився, про час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Розгляд справи призначався неодноразово, повістки, які надсилалися на адресу відповідача, у тому числі і повістка з викликом у зазначене судове засідання, поверталися до суду з відміткою поштового відділення "за закінченням терміну зберігання ". Зазначене свідчить про той факт, що відповідач відмовляється отримувати судову повістку, на повідомлення поштового відділення про необхідність явки для отримання заказаної кореспонденції не реагує. Відповідно до ч. 8 ст. 76 ЦПК України особа, яка відмовилася одержати судову повістку, вважається повідомленою. За таких обставин на підставі ч. 4 ст. 169 ЦПК України суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.
У зв'язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі,фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності до положень ч. 2 ст. 197 ЦПК України, судом не здійснювалося.
Суд, дослідивши матеріали справи вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Частиною 3 ст. 105 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 СК України.
Відповідно до ст.110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.
Згідно зі ст. 112 СК України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їх дітей, що мають істотне значення.
Як встановлено судом, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 уклали шлюб, який був зареєстрований 22 лютого 2003 року у Жовтневому відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, про що зроблено актовий запис № 50, що підтверджується свідоцтвом про шлюб НОМЕР_1 (а.с.6).
Від шлюбу сторони мають сина - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Сімейно-шлюбні відносини сторони не підтримують та не мають наміру поновлювати їх. За обставин, що склалися, поновлювати сімейно-шлюбні відносини сторони бажання не мають.
Згідно з ст.ст. 21, 24 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Відповідно до ч. 4 ст. 174 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову.
Таким чином, виходячи з вищевикладеного, суд приходить до висновку, що шлюб між сторонами носить формальний характер, збереження їх сім'ї є неможливим, а тому є усі підстави для розірвання шлюбу, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їхнім інтересам, а також положенням статті 51 Конституції України, відповідно до яких шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.
Частиною 8 ст. 235 ЦПК України встановлено, що у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається.
За таких обставин шлюб підлягає розірванню, після розірвання шлюбу прізвище позивача та відповідача суд залишає без змін.
Керуючись ст.ст. 3, 4, 10, 11, 57, 88, 212-215, 218 ЦПК України, суд -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстрований 22 лютого 2003 року у Жовтневому відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 50.
Після розірвання шлюбу присвоїти прізвище позивачу «ОСОБА_1», прізвище відповідача суд залишає без змін.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області протягом 10 днів з дня проголошення, особи які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя І.В. Іванова