Справа № 185/8603/16-ц
Провадження № 2/185/485/17
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
25 січня 2017 року м.Павлоград
Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Шаповалової І.С., за участі секретаря Красуцького Б.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення коштів,
ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів за договором позики, в якій просила суд стягнути з відповідачів на її користь суму боргу за договором позики в розмірі 70 000 грн.
В обґрунтування заявленого позову позивач посилалась на те, що 20 грудня 2014 року вона передала відповідачам грошові кошти в розмірі 70 000 грн. в рахунок купівлі-продажу домоволодіння, яке розташоване за адресою: вулиця Зелена 5-а, село Межиріч, Павлоградський район, Дніпропетровська область.
Однак, прийнявши кошти від ОСОБА_1 відповідачі не виконали свої зобовязання щодо підготування всіх документів для оформлення за нею право власності на будинок та не сприяли нотаріальному посвідченню договору та проведенню обовязкової державної реєстрації нерухомого майна.
Позивач в судове засідання не зявилась, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, вказавши, що позовні вимоги підтримує та не заперечує проти прийняття заочного рішення.
Відповідачі, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не зявились, будь-яких заяв суду не надали, про причину своєї неявки не повідомили.
Зі згоди позивача, у відповідності до положень ст.224 ЦПК України, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи.
Дослідивши матеріали справи та оцінивши їх у сукупності, повно та всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного.
Судом встановлено, що 20 грудня 2014 року ОСОБА_3 та ОСОБА_2 було отримано грошову оплату в розмірі 70 000 грн. за купівлю домоволодіння, яке розташоване за адресою: вулиця Зелена 5-а, село Межиріч, Павлоградський район, Дніпропетровська область.
Приписами ч. 1 ст. 639 ЦК України визначено, що договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом.
Статтею 657 ЦК України встановлено, що договір купівлі-продажу нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню та державній реєстрації.
Згідно із ч. 1 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Як встановлено ч.ч. 1, 3 ст. 635 ЦК України попереднім є договір, сторони якого зобовязуються протягом певного строку (у певний термін) укласти договір в майбутньому (основний договір) на умовах, встановлених попереднім договором. Зобовязання, встановлене попереднім договором, припиняється, якщо основний договір не укладений протягом строку (у термін), встановленого попереднім договором, або якщо жодна із сторін не направить другій стороні пропозицію про його укладення.
Відповідно до ч. 1 ст. 546 ЦК України виконання зобов'язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком.
Згідно із ч. 1 ст. 570 ЦК України завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов'язання і на забезпечення його виконання.
Відповідно до ч. 2 ст. 570 ЦК України, якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом.
Ознакою завдатку є те, що він одночасно виступає і способом платежу, і способом забезпечення виконання зобов'язання, тобто внесення завдатку як способу виконання зобов'язання може мати місце в разі наявності зобов'язання, яке повинно було виникати на підставі договору.
Тобто з вказаної норми випливає, що завдаток забезпечує виконання вже існуючого (укладеного) договору.
Цивільний кодекс України містить чіткі вимоги до форми такого договору: письмова, із засвідченням підписів сторін нотаріусом (ст. 657 ЦК України).
Резюмуючи наведене, договір завдатку укладається тоді, коли є договірні зобов'язання, які цей договір покликаний забезпечувати (договір завдатку повинен мати ознаки договору, який він забезпечує, а саме: укладатись в письмовій формі і посвідчуватись нотаріально).
Оскільки договір купівлі-продажу будинку, який би за своєю формою та змістом відповідав вимогам закону, між сторонами у справі укладені не були, передана відповідачу грошова сума в розмірі 70 000 грн. є авансом, який підлягає поверненню позивачу.
При вирішенні позовних вимог в частині відшкодування моральної шкоди суд виходить з наступного.
Відповідно до ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.
Згідно ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
Враховуючи, що з вини відповідача були порушені майнові права позивача, його життя ускладнилось, через неповернення отриманого авансу, погіршилося майнове становище, суд приходить до висновку що протиправними діями відповідача позивачу було завдано моральних страждань.
Таким чином з урахуванням встановлених обставин по справі, виходячи з принципу розумності та справедливості, суд вважає, що позовні вимоги в цій частині підлягають частковому задоволенню, і з відповідача підлягає стягненню на користь позивача компенсація моральної шкоди в сумі 500 грн.
У відповідності до ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати, тому суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір, сплачений позивачем за подання позовної заяви.
Керуючись ст.ст.10,11,57,60, 88, 209, 212-215 ЦПК України, суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення коштів - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2, ОСОБА_3 солідарно на користь ОСОБА_4 грошові кошти в розмірі 70 000 грн.
Стягнути з ОСОБА_2, ОСОБА_3 солідарно на користь ОСОБА_4 моральну шкоду в розмірі 500 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Дніпропетровської області через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області протягом десяті днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя І. С. Шаповалова