Справа № 308/1367/17
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

13 лютого 2017 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Дергачова Н.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про виселення з квартири,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до ОСОБА_2, про виселення з квартири.

Частиною 5 статті 119 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Як встановлено ч. 2 ст. 79 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, що на цей час складає 640,00 грн. (1600 * 0,4) та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Тобто позивачам при зверненні до суду із зазначеним позовом слід було сплатити судовий збір у сумі 640,00 грн., однак у матеріалах справи відсутні будь-які докази щодо сплати позивачем судового збору.

Представником позивача заявлене клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Як зазначено у п. 10 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справи від 27.09.2012 р. N 10-1386/0/4-12 «Про деякі питання практики застосування Закону України "Про судовий збір"» відповідно до статті 8 Закону суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі; зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Таким чином, єдиною підставою для вчинення судом зазначених у цій нормі дій є врахування ним майнового стану сторони. Обґрунтування пов'язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, згідно зі статтями 10, 60 ЦПК покладається на заінтересовану сторону.

Відповідні питання можуть бути вирішені судом як в ухвалі про відкриття провадження у справі чи прийняття іншої заяви або скарги, передбаченої ЦПК, так і окремою ухвалою. Ухвала в частині, що стосується судового збору, може бути оскаржена в апеляційному (пункт 9 частини першої статті 293 ЦПК) чи касаційному порядках.

Позивач обґрунтовує неможливість сплати судового збору тим, що сукупний сімейний дохід становить 3200 грн. без врахування «дитячих коштів», оскільки дружина його довірителя наразі знаходиться в декреті. А неприйняття судом рішення про звільнення від сплати судового збору може фактично вплинути на реалізацію права на судовий захист, позбавивши позивача доступу до правосуддя. Проте суд, враховуючи довідку про доходи, згідно якої заробітна плата позивача за квітень 2016 року становить 3, 178, 23 грн. за вирахуванням податків, приходить до висновку, що позивачем не наведено належного обґрунтування того факту, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору, тому відсутні правові підстави для звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

З урахуванням викладеного, суд вважає за необхідне застосувати до даної позовної заяви правила ст. 121 ч. 1 ЦПК України та залишити її без руху, надавши позивачам строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ч. 1 ст. 121, 210, 293 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3, який діє в інтересах ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про виселення з квартири - залишити без руху.

Повідомити позивачам про необхідність усунення недоліків заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали, протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

У випадку, якщо недоліки не будуть усунені в зазначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя Н.В. Дергачова