Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

28 лютого 2017 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

-головуючого - судді Шепетко І. О.,

-за участі секретаря судових засідань - ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_2 звернулася до суду із позовною заявою про розірвання шлюбу. Позовні вимоги мотивувала тим, що 03.08.2002 року між нею та відповідачем було укладено шлюб, який зареєстрований Невицькою сільською радою Ужгородського району Закарпатської області. У шлюбі у них народилася дитина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 Спільне життя з відповідачем не склалося через розходження поглядів на життя, відсутність взаєморозуміння. Шлюбні відносини між ними припинені. З вищенаведених підстав, позивач вважає, що подальше спільне життя і збереження шлюбу є неможливим, просить суд розірвати шлюб.

В судове засідання позивач ОСОБА_2 не зявилася, через канцелярію суду подала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить їх задовольнити, не заперечує проти заочного розгляду справи та винесення судом заочного рішення.

Відповідач ОСОБА_5 в судове засідання не зявився, про час та місце проведення судового засідання був повідомлений належним чином, що підтверджується відповідними рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення.

Відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і, від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або, якщо повідомлені ними причини неявки визнані неповажними, суд розглядає справу на підставі наявних у справі доказів, оскільки проти такого вирішення справи не заперечує позивач.

З урахуванням викладеного, суд вважає можливим проведення заочного розгляду справи та винесення заочного рішення.

Оскільки, сторони в судове засідання не з'явилися, відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, які є у справі в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що 03.08.2002 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_5 (дошлюбне прізвище - Матьовка) ОСОБА_6 було укладено шлюб, який зареєстрований Невицькою сільською радою Ужгородського району Закарпатської області, про що в книзі реєстрації актів про одруження зроблено запис за № 05, що підтверджується Свідоцтвом про одруження ОСОБА_3 І-ФМ № 009716 від 03.08.2002 року. Прізвища після одруження: чоловіка ОСОБА_5, дружини ОСОБА_5.

У шлюбі у них народилася дитина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1

З копії Свідоцтва про народження ОСОБА_3 1-ФМ № 146467 від 05.03.2003 року, виданого Виконкомом Невицької сільської ради встановлено, що ОСОБА_4 народився 23.02.2003 року, про що в книзі записів актів громадянського стану про народження зроблено відповідний запис № 01. Батьком записаний ОСОБА_5, матірю ОСОБА_2.

З позовної заяви випливає, що, наразі, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, проживає разом з позивачем ОСОБА_2.

Мати, батько мають рівні права та обовязки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою (ч. 1 ст. 141 СК України).

Судом також встановлено, спільне життя між подружжя не склалося через розходження поглядів на життя, відсутність взаєморозуміння; шлюбні відносини між подружжям припинилися. На переконання позивача подальшого сенсу підтримувати сімейні відносини немає, збереження шлюбу є неможливим. У звязку з наведеним, позивач просить розірвати їхній шлюб.

Відповідно до положень ст. ст. 24, 56 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно з ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21.12.2007 року №11, проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Враховуючи наведене та з'ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини даного позову, суд вважає, що примирення та подальше подружнє життя сторін є неможливим, сім'я розпалася остаточно, збереження шлюбу може суперечити інтересам позивача, а отже, укладений між ОСОБА_5 та ОСОБА_2 шлюб підлягає розірванню.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 112 Сімейного Кодексу України, ст. ст. 11, 57, 60, 212-215, 224-228, 231, 233 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_2, зареєстрований Невицькою сільською радою Ужгородського району Закарпатської області, про що в книзі реєстрації актів про одруження зроблено запис за № 05 розірвати.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1) судовий збір в розмірі 551,20 грн. (пятсот пятдесят одна гривня двадцять копійок).

Заочне рішення може бути переглянуте Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області.

Заочне рішення набирає законної сили після закінчення десятиденного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_7