АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
№06.49/38/2017 Головуючий у 1 інстанції - Астахова О.О.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 лютого 2017 року м.Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м.Києва у складі:

головуючого - Панченка М.М.

суддів - Ратнікової В.М., Борисової О.В.

при секретарі - Крічфалуши С.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_1, який діє за дорученням ОСОБА_2, про виправлення описки в рішенні Апеляційного суду міста Києва від 07 грудня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлово-експлуатаційне управління «Житлоексплуатація», ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири,-

В С Т А Н О В И Л А:

У вересні 2015 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлово-експлуатаційне управління «Житлоексплуатація», ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири.

Рішенням Солом'янського районного суду м. Києва від 09 серпня 2016 року позов задоволено частково.Стягнуто з ОСОБА_3 на користь позивача матеріальну шкоду у розмірі 32 089 грн. 60 коп., моральну шкоду у сумі 1000 грн. та судовий збір у розмірі 420 грн. 90 коп.

Додатковим рішенням Солом'янського районного суду м. Києва від 26 серпня 2016 року стягнуто з ОСОБА_3 на користь позивача 2300 грн. витрат на проведення оцінки розміру матеріальних збитків, завданих позивачеві унаслідок залиття.

В поданій апеляційній скарзі представник відповідача просив оскаржуване рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення про відмову у позові.

Рішенням Апеляційного суду міста Києва від 07 грудня 2016 року апеляційну скаргу задоволено частково. Скасовано рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 09 серпня 2016 року та ухвалено нове рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлово-експлуатаційне управління «Житлоексплуатація» задоволено частково. Стягнуто з указаного відповідача на користь позивача матеріальну шкоду у розмірі 32 089 грн. 60 коп., моральну шкоду у сумі 1000 грн. та судовий збір у розмірі 420 грн. 90 коп. У задоволенні позовних вимог до ОСОБА_3 - відмовлено.

11 січня 2017 року до Апеляційного суду міста Києва надійшла заява ОСОБА_1, який діє за дорученням ОСОБА_2, про виправлення описки в рішенні Апеляційного суду міста Києва від 07 грудня 2016 року. Заявник посилається на те, що в мотивувальній частині указаного рішення суд зазначив, що з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 підлягають стягненню витрати на проведення оцінки спричиненої залиттям шкоди у розмірі 2300 грн. Між тим, зазначена обставина не знайшла свого відображення у резолютивній частині рішення Апеляційного суду міста Києва від 07 грудня 2016 року.

Відповідно до ст.219 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені в судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень, вирішується в судовому засіданні, про що постановляється ухвала.

За змістом п. 19 Постанови Пленуму ВСУ №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає.

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що вимоги заяви представника позивача про виправлення описки зводяться до доповнення резолютивної частини відповідного рішення додатковими відомостями, оскільки обставини, про які суд зазначив в мотивувальній частині рішення, не знайшли свого відображення в його резолютивній частині.

Між тим, відповідні вимоги не можуть бути задоволені в порядку ст. 219 ЦПК України, якою передбачено виправлення виключно описок та арифметичних помилок.

Так, описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Разом з тим, колегія суддів вважає за необхідне акцентувати увагу позивача на тому, що він не позбавлений права звернутися до суду із заявою про ухвалення додаткового рішення.

Так, за змістом п. 1 ч. 1 ст. 220 ЦПК України, суд, що ухвалив рішення, може за заявою осіб, які беруть участь у справі, чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо стосовно якої-небудь позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення.

Таким чином, з огляду на те, що заявлена у відповідній заяві представником позивача вимога не є вимогою про виправлення описки в розумінні ст. 219 ЦПК України, та підлягає розгляду за правилами ст. 220 ЦПК України, колегія суддів не вбачає за можливе задовольнити дану заяву.

Керуючись ст. 219 ЦПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А:

У задоволенні заяви ОСОБА_1, який діє за дорученням ОСОБА_2, про виправлення описки в рішенні Апеляційного суду міста Києва від 07 грудня 2016 року - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді