Справа № 127/207/17-ц
Провадження 2/127/1686/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 березня 2017 року Вінницький міський суд Вінницької області

в складі головуючого судді: Федчишена С.А.,

при секретарі: Підвисоцькій О.Ю.,

розглянувши матеріали позовної заяви третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Вінницької міської ради, за участю, третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання права власності на земельну ділянку за набувальною давністю,-

Встановив:

В провадження суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_5, ОСОБА_3 про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою.

На адресу суду надійшла позовна заява третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Вінницької міської ради, за участю, третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання права власності на земельну ділянку за набувальною давністю. До матеріалів позовної заяви ОСОБА_1 надала заяву про відстрочку сплати судового збору до визначення нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали заяви та позовної заяви, суд вважає за необхідне заяву про відстрочку сплати судового збору залишити без задоволення з наступних підстав.

Так, відповідно до вимог ч. 1 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати (ч.3 ст. 82ЦПК України).

Ці ж самі положення закріплені у статті 8 Закону України «Про судовий збір».

Тобто, з аналізу вказаної статті вбачається, що основною умовою, за якою позивач може бути звільнений від сплати судового збору, або надання відстрочки або розстрочки - це його скрутний майновий стан, який повинен бути доведений достовірними доказами. На думку суду повне звільнення від сплати судового збору можливо за наявністю достовірних та належних доказів того, що позивач взагалі не спроможний сплатити вказану суму, а наразі її сплати він не зможе забезпечити свої звичайні життєві потреби.

Оцінюючи докази у їх сукупності та приймаючи до уваги, що ОСОБА_1 просить відстрочити від сплати судового збору до визначення нормативної грошової оцінки земельної ділянки, а не у звязку з скрутним майновим становищем, суд вважає необхідним відмовити ОСОБА_1 в задоволенні клопотання про відстрочку сплати судового збору.

Відповідно до вимог ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

В звязку з вищевикладеним суд, приходить до висновку залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу можливість сплатити судовий збір, в розмірі встановленому Законом України «Про судовий збір», що набрав чинності 01.11.2011 року, із внесеними змінами станом на 01.01.2017 рік.

Згідно положення ст. 4 Закону України «Про судовий збір», з 01.01.2017 року розмір ставки судового збору за предявлення позову майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У відповідності до вимог п. 9 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову про право власності на нерухоме майно визначається дійсною вартістю такого нерухомого майна.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обовязкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обовязкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21.08.2014ркоу №358.

У відповідності до п. п. 1 п. 1 вказаної вище постанови оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обовязкових платежів, які справляються відповідно до законодавства (далі - оподаткування), є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Також, згідно вимог постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обовязкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21.08.2014ркоу №358, оцінка обєкта для цілей оподаткування здійснюється субєктами оціночної діяльності, які відповідають вимогам, установленим ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», у складі яких працює хоча б один оцінювач, який отримав кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну діяльність в Україні» хоча б за однією із спеціалізацій у межах напряму 1 Оцінка обєктів у матеріальній формі і напряму 2 Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів, у тому числі прав на обєкти інтелектуальної власності.

Крім того, суд звертає увагу, що усуваючи недоліки позовної заяви позивачу слід визначити ціну позову та сплатити судовий збір у розмірі - 1% ціни позову при цьому ціна позову має бути визначена виходячи зі звіту про оцінку майна, який відповідатиме вимогам ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність».

Таким чином, суд вказує ОСОБА_1 про необхідність усунення недоліків та розяснює, що у разі сплати судового збору в повному обсязі в межах строку, визначеного суддею, позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання. Інакше позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернена позивачу.

Керуючись ст.ст. 82, 119, 121, 209, 210 ЦПК України, суд

Ухвалив:

Позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Вінницької міської ради, за участю, третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання права власності на земельну ділянку за набувальною давністю - залишити без руху та надати позивачу пятиденний строк з дня отримання даної ухвали суду, для усунення недоліків зазначених в ухвалі.

У випадку невиконання вказаних в ухвалі вимог, дана позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала суду остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя: