Справа № 308/1787/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2017 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 акціонерного товариства ВіЕс Банк ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та ОСОБА_4, які є законними представниками своїх неповнолітніх дітей: ОСОБА_5 і ОСОБА_6, про звернення стягнення на предмет іпотеки,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_1 акціонерного товариства ВіЕс Банк ОСОБА_2 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою про звернення стягнення на предмет іпотеки до ОСОБА_3 та ОСОБА_4, які є законними представниками своїх неповнолітніх дітей: ОСОБА_5 і ОСОБА_6.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху оскільки подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, а саме: заява повинна містити найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Відповідно до п. 1, 2 ч. 1 ст. 42 ЦПК України повноваження представників сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, мають бути посвідчені довіреністю фізичної особи, довіреності юридичної особи або документами, що посвідчують службове становище і повноваження її керівника. Відповідно до ч. 3 ст. 42 ЦПК України довіреність від імені юридичної особи видається за підписом посадової особи, уповноваженої на це законом, статутом або положенням, з прикладенням печатки юридичної особи (за наявності).

Зокрема ч. 8 ст. 119 ЦПК України, встановлено, що якщо позовна заява подається представником позивача, до позовної заяви додається довіреність чи інший документ, що підтверджує його повноваження.

Так, до матеріалів позовної заяви не додано належним чином завіреної копії довіреності юридичної особи на підтвердження повноваження ОСОБА_2 діяти від імені позивача.

Крім того, відповідно до п.п. 5, 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а також зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування. В позовній заяві ОСОБА_1 акціонерного товариства ВіЕс Банк не вказано період, за який виникла заборгованість за тілом кредиту та заборгованість по відсоткам за користування кредитом.

Згідно пункту 4, наданого суду розрахунку заборгованості ОСОБА_3 станом на 10 лютого 2017 року, встановлено, що за несвоєчасне (неналежне) повернення кредиту, процентів та/або комісії, згідно умов кредитного договору Банком нарахована пеня у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, обрахованої від суми простроченої заборгованості за кожен день прострочення, яка станом на 10 лютого 2017 року становить 10032,98 доларів США, при цьому відсутній чіткий і зрозумілий розрахунок пені (помісячно) суми такої пені.

Крім того, відповідно до ст.99 Конституції України та ст.192 ЦК України - грошовою одиницею України є гривня, згідно з положеннями ст.549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобовязання, тому виходячи з вище викладеного пеня за несвоєчасне виконання зобовязання не може бути нарахована в іноземній валюті. Тому позивачеві належить надати розрахунок пені за весь проміжок утворення заборгованості в національній валюті (гривні). Постановою ВСУ у справі 3-29гс15 від 1 квітня 2015 року, номер в ЄДРСР 43578669, зазначено, що пеня має бути нарахована у національній валюті ( гривні), незалежно від того, що кредит між сторонами укладено в доларах США.

Позивачу слід також надати детальний розрахунок заборгованості у якому слід чітко визначити: яка сума заборгованості за тілом кредиту і за який період; яку суму позивач просить стягнути як відсотки за користування кредитом і за який період така заборгованість утворилась; яка сума утворилася як заборгованість по пені за несвоєчасне повернення кредиту, процентів та/або комісії, за який період (з урахуванням необхідності обґрунтування зміни розміру вказаної пені та зазначення правової підстави для її сплати) і чи стягується сума за штрафами.

Відповідно до ч. 4 статті 119 ЦПК України позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом. Відповідно до п. 42 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.03.2012 року №5 "Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин", резолютивна частина рішення суду в разі задоволення позову про звернення стягнення на предмет іпотеки має відповідати вимогам як статті 39 Закону України "Про іпотеку", так і положенням пункту 4 частини першої статті 215 ЦПК. Зокрема, у ньому в обов'язковому порядку має зазначатись: загальний розмір вимог та всі його складові, що підлягають сплаті іпотекодержателю з вартості предмета іпотеки; спосіб реалізації предмета іпотеки - шляхом проведення прилюдних торгів або застосування процедури продажу шляхом надання права іпотекодержателю на продаж предмета іпотеки; початкова ціна предмета іпотеки для його подальшої реалізації (при цьому суд може зазначити, що початкова ціна встановлюється на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб'єктом оціночної діяльності/незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій). Так згідно до ст. 39 Закону України "Про іпотеку", у разі задоволення позову про звернення стягнення на предмет іпотеки у рішенні суду зазначаються: загальний розмір вимог та всі його складові, що підлягають сплаті іпотекодержателю з вартості предмета іпотеки; опис нерухомого майна, за рахунок якого підлягають задоволенню вимоги іпотекодержателя; заходи щодо забезпечення збереження предмета іпотеки або передачі його в управління на період до його реалізації, якщо такі необхідні; спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів або застосування процедури продажу, встановленої статтею 38 цього Закону; пріоритет та розмір вимог інших кредиторів, які підлягають задоволенню з вартості предмета іпотеки; початкова ціна предмета іпотеки для його подальшої реалізації. А тому з врахуванням вищевикладеного зміст позовної заяви має також відповідати й вимогам ст. 39 Закону України "Про іпотеку". Позивач не виконав вищевказані вимоги ч. 4 ст. 119 ЦПК України, п. 42 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.03.2012 року №5 "Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин", та ст. 39 Закону України "Про іпотеку", оскільки в позовній заяві позивачем не зазначено: всі складові загального розміру вимог, що підлягають сплаті іпотекодержателю з вартості предмета іпотеки; заходи щодо забезпечення збереження предмета іпотеки або передачі його в управління на період до його реалізації, якщо такі необхідні; пріоритет та розмір вимог інших кредиторів, які підлягають задоволенню з вартості предмета іпотеки; початкова ціна предмета іпотеки для його подальшої реалізації.

Окрім цього, позивачем не зазначено відомостей на підтвердження отримання ОСОБА_3 кредитних коштів в розмірі 53000,00 доларів США; в обґрунтування вимог про звернення стягнення на предмет іпотеки не зазначені відомості про кількість проживаючих та/або зареєстрованих мешканців (або заява відповідно до ст. 137 ЦПК України,не зазначено щодо відмови позивачу в наданні інформації про кількість зареєстрованих осіб у квартирі тощо); також позовна заява не містить викладу обставин з приводу зазначення про наявність іншого майна у відповідача, чи є іпотечне майно єдиним житлом для проживання та чи мешкає відповідач у ньому на час звернення із позовом до суду, або наявність підстав для звільнення від доказування всіх цих обставин.

Згідно з положеннями ст. 11 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи (за винятком тих осіб, які не мають цивільної процесуальної дієздатності), в інтересах яких заявлено вимоги.

Суд не може самостійно змінити предмет позовних вимог, однак сприяє учасникам судового процесу у всебічному та повному зясуванні всіх обставин справи, а також попереджає про наслідки вчинення або невчинення відповідних процесуальних дій (ст. 10 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідно до ч.1 ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 акціонерного товариства ВіЕс Банк ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та ОСОБА_4, які є законними представниками своїх неповнолітніх дітей: ОСОБА_5 і ОСОБА_6, про звернення стягнення на предмет іпотеки залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків заяви з подачею її до суду в новій редакції з врахуванням вимог ст. 119 ЦПК України. Не виконання позивачем вимог викладених в ухвалі судді про залишення позову без руху у визначенні строки, має наслідком повернення позову позивачеві.

Керуючись ст.119-121,208-210 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 акціонерного товариства ВіЕс Банк ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та ОСОБА_4, які є законними представниками своїх неповнолітніх дітей: ОСОБА_5 і ОСОБА_6, про звернення стягнення на предмет іпотеки - залишити без руху.

Повідомити заявника про необхідність виправити зазначені недоліки заяви до 06 березня 2017 року, але не більше трьох днів з дня отримання копії ухвали. Розяснити, що інакше заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_7