Справа № 333/6373/16-ц
Провадження № 2/333/3109/16
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

21 листопада 2016 р. м. Запоріжжя

Суддя Комунарського районного суду м. Запоріжжя Кулик В.Б., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Запорізької міської ради, Комунального підприємства «Водоканал», Садового товариства «Залізничник» про незаконне позбавлення права користування земельною ділянкою, незаконне користування земельною ділянкою і особистим рухомим та нерухомим майном, незаконне отримання прибутку від користування земельною ділянкою, незаконну приватизацію земельної ділянки, незаконні правові акти, рішення і дії, відшкодування майнових збитків і доходів від користування земельною ділянкою та майном, відшкодування моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Комунарського районного суду м. Запоріжжя із позовом до Запорізької міської ради, Комунального підприємства «Водоканал», Садового товариства «Залізничник» про: 1) визнання незаконними правових актів, рішень та дій відповідачів, що порушили права позивачки на користування земельною ділянкою площею 840 кв.м, порушили права власності щодо особистого рухомого та нерухомого майна цегляного будинку площею 37,5 кв.м; 2) відшкодування вартості земельної ділянки № 21 площею 840 кв.м за ринковими цінами 2016 року у сумі 1 000 000 грн.; 3) відшкодування вартості особистого рухомого і нерухомого майна цегляного будинку площею 37,5 кв.м за ринковою ціною 2016 року у сумі 500 000 грн.; 4) відшкодування доходів (упущеної вигоди), які позивачка не отримала з 1995 року до 2016 року у сумі 200 000 грн.; 5) відшкодування Комунальним підприємством «Водоканал» всіх доходів, отриманих від незаконного користування земельною ділянкою № 21 площею 600 кв.м за період з 1995 року до 2016 року у сумі 5 000 000 грн.; 6) відшкодування доходів, отриманих Садовим товариством «Залізничник» і ОСОБА_2 від користування земельною ділянкою позивачки № 21 площею 240 кв.м і особистим рухомим та нерухомим майном цегляним будинком площею 37,5 кв.м у сумі 100 000 грн.; 7) відшкодування моральної шкоди у сумі 5 000 000 грн.

Позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог статей 119, 120 ЦПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 79 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

В силу ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Зміст позову ОСОБА_1 свідчить про те, що нею заявлені вимоги майнового та немайнового характеру.

Згідно з п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік», розмір мінімальної заробітної плати з 01.01.2016 року становить 1 378 грн.

Зі змісту позову вбачається, що позивачем визначена ціна позову в сумі 11 800 000 грн.

Таким чином, розмір судового збору за вимогами майнового характеру становить суму 6 890 грн. (5 х 1 378 грн. = 6 890 грн.), з урахуванням того, сума судового збору за вимогами майнового характеру не може перевищувати 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Щодо вимог немайнового характеру, то слід зазначити, що позивачкою не конкретизовано, які саме правові акти та рішення вона просить визнати незаконними, які і кількість таких актів та рішень, що унеможливлює на момент вирішення питання про відкриття провадження у справі визначити вірний розмір судового збору за вимогами немайнового характеру, оскільки згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно з п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою - 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, тобто на момент звернення в суд з даним позовом вказана сума становить розмір 551 грн. 20 коп. (1 378 грн. х 0,4 = 551 грн. 20 коп.) за кожну вимогу немайнового характеру.

Позивачкою не надано доказів оплати судового збору з посиланням на те, що вона отримує мінімальну пенсію, після травм хворіє, сплачує борги за житлово-комунальні послуги КП «Водоканал» та Концерну «МТМ» у сумі 400 грн., у звязку з чим не може сплатити судовий збір у повному обсязі.

Згідно з ч. 1 ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з ч. 3 ст. 82 ЦПК України, з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

В пункті 29 Постанови № 10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 року, зазначено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК України, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Закон України «Про судовий збір» містить чіткий перелік пільг щодо сплати судового збору та підстав за яких судовий збір не справляється, при цьому ст. 8 цього Закону та ст. 82 ЦПК України передбачено право суду відстрочити, розстрочити сплати судового збору або зменшити його розмір чи звільнити від його сплати лише у випадку доведення стороною факту незадовільного майнового стану.

Обставини, на які посилається позивач, а саме те, що вона отримує мінімальну пенсію, хворіє та сплачує борги за житлово-комунальні послуги не дають достатніх підстав вважати, що її матеріальне становище не дозволяє їй сплатити судовий збір за подану нею позовну заяву.

Враховуючи те, що в матеріалах позову відсутні дані, які б свідчили, про такий майновий стан позивача, який би унеможливлював сплату нею судового збору, або вказував на те, що при його сплаті позивача буде поставлено у скрутне матеріальне становище, у суду відсутні підстави для відстрочення, розстрочення, зменшення або звільнення від оплати судового збору.

Таким чином, позивачу слід оплатити судовий збір у встановленому законом порядку та розмірі за ставками для вимог як майнового характеру, так і за ставками для вимог немайнового характеру.

Зі змісту позову вбачається, що ОСОБА_1 в пункті 2 прохальної частини позову ставиться вимога про визнання незаконними правових актів, рішень та дій відповідачів, що порушили права позивачки на користування земельною ділянкою площею 840 кв.м, порушили права власності щодо особистого рухомого та нерухомого майна цегляного будинку площею 37,5 кв.м. Проте, позивачкою не конкретизовано, які саме правові акти та рішення мають бути визнані незаконними, дату цих рішень і актів, їх номери та назви, видавники таких рішень і актів. Вказане унеможливлює вирішення позову по суті заявлених вимог.

Таким чином, позивачу слід уточнити предмет заявлених позовних вимог із зазначенням які конкретно правові акти та рішення мають бути визнані судом незаконними, із зазначенням субєктів, які їх прийняли, дати рішень та актів, їх номерів, назви та інших реквізитів. Також, до позову необхідно надати копії всіх оскаржуваних актів та рішень, з урахуванням вимог ч. 1 ст. 120 ЦПК України.

Зі змісту позову вбачається, що ОСОБА_1 в пункті 3 прохальної частини позову ставиться вимога про відшкодування вартості земельної ділянки № 21 площею 840 кв.м за ринковими цінами 2016 року у сумі 1 000 000 грн. Проте, позивачкою до позову не надано доказів того, що ринкова ціна спірної земельної ділянки становить суму 1 000 000 грн. Також, позивачкою не зазначено, до якого з відповідачів заявлена вказана позовна вимога.

Таким чином, позивачу слід надати суду докази ринкової ціни спірної земельної ділянки у сумі 1 000 000 грн. Також, позивачу слід визначитися, до якого з відповідачів заявлена вказана позовна вимога.

Зі змісту позову вбачається, що ОСОБА_1 в пункті 4 прохальної частини позову ставиться вимога про відшкодування вартості особистого рухомого і нерухомого майна цегляного будинку площею 37,5 кв.м за ринковою ціною 2016 року у сумі 500 000 грн. Проте, позивачкою до позову не надано доказів того, що ринкова ціна спірного рухомого та нерухомого майна становить суму 500 000 грн. Крім того, позивачкою не зазначено, вартість якого саме рухомого майна має бути їй відшкодована; не зазначена вартість окремо по рухомому майну і окремо по нерухомому майну. Також, позивачкою не зазначено, до якого з відповідачів заявлена вказана позовна вимога.

Таким чином, позивачу слід надати суду докази ринкової ціни спірного рухомого та нерухомого майна у сумі 500 000 грн.; зазначити вартість якого саме рухомого майна має бути відшкодована позивачці; зазначити вартість якого саме нерухомого майна має бути відшкодована позивачці Також, позивачу слід визначитися, до якого з відповідачів заявлена вказана позовна вимога.

Зі змісту позову вбачається, що ОСОБА_1 в пункті 5 прохальної частини позову ставиться вимога про відшкодування доходів (упущеної вигоди), які позивачка не отримала з 1995 року до 2016 року у сумі 200 000 грн. Проте, позивачкою не надано розрахунку суми доходів (упущеної вигоди) у розмірі 200 000 грн., як і не зазначено, з чого саме вона виходила, визначаючи таку суму доходів. Також, позивачкою не зазначено, до якого з відповідачів заявлена вказана позовна вимога.

Таким чином, позивачу слід надати суду розрахунок заявленої до стягнення суми доходів (упущеної вигоди) у розмірі 200 000 грн., із зазначенням, з чого саме вона виходила, визначаючи таку суму доходів. Також, позивачу слід визначитися, до якого з відповідачів заявлена вказана позовна вимога.

Зі змісту позову вбачається, що ОСОБА_1 в пункті 6 прохальної частини позову ставиться вимога про відшкодування Комунальним підприємством «Водоканал» всіх доходів, отриманих від незаконного користування земельною ділянкою № 21 площею 600 кв.м за період з 1995 року до 2016 рок у сумі 5 000 000 грн. Проте, позивачкою не надано розрахунку суми доходів у розмірі 5 000 000 грн., як і не зазначено, з чого саме вона виходила, визначаючи таку суму доходів.

Таким чином, позивачу слід надати суду розрахунок заявленої до стягнення суми доходів у розмірі 5 000 000 грн., із зазначенням, з чого саме вона виходила, визначаючи таку суму доходів.

Зі змісту позову вбачається, що ОСОБА_1 в пункті 7 прохальної частини позову ставиться вимога про відшкодування доходів, отриманих Садовим товариством «Залізничник» і ОСОБА_2 від користування земельною ділянкою позивачки № 21 площею 240 кв.м і особистим рухомим та нерухомим майном цегляним будинком площею 37,5 кв.м у сумі 100 000 грн. Проте, позивачкою не надано розрахунку суми доходів у розмірі 100 000 грн., не зазначено про яке саме рухоме майно йдеться мова. Склад відповідачів у вступній частині позову відрізняється від складу відповідачів, зазначених у п. 7 прохальної частини позову.

Таким чином, позивачу слід надати суду розрахунок заявленої до стягнення суми доходів у розмірі 100 000 грн.; зазначити перелік майна, про яке йдеться мова в п. 7 прохальної частини позову. Також, позивачеві слід визначитися із переліком та кількістю відповідачів, із зазначенням про те, чи є ОСОБА_2 відповідачем за предявленим позовом, і які конкретно до нього заявлені позовні вимоги, з наведенням обґрунтування того, в чому саме вказана особа порушила права чи охоронювані законом інтереси позивачки.

Зі змісту позову вбачається, що ОСОБА_1 в пункті 8 прохальної частини позову ставиться вимога про відшкодування моральної шкоди у сумі 5 000 000 грн. Проте, позивачкою не надано розрахунку суми моральної шкоди у розмірі 5 000 000 грн., як і не зазначено, з чого саме вона виходила, визначаючи таку суму шкоди. Також, позивачкою не зазначено, до якого з відповідачів заявлена вказана позовна вимога.

Таким чином, позивачу слід надати суду розрахунок заявленої до стягнення суми моральної шкоди у розмірі 5 000 000 грн. Також, позивачу слід визначитися, до якого з відповідачів заявлена вказана позовна вимога.

В тексті позову ОСОБА_1 посилається на те, що у 1995 році Запорізька міська рада на підставі підроблених документів здійснила незаконне відчуження земельної ділянки № 21 площею 600 кв.м і незаконно передала її у користування КП «Водоканал». Проте, позивачкою не надано до позову доказів факту підробки документів з боку Запорізької міської ради, як і не обґрунтовано того, які конкретно документи були підроблені.

Таким чином, позивачу слід надати суду документальні докази факту підробки документів з боку Запорізької міської ради, із зазначенням конкретного переліку таких документів.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, якщо позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119-121 ЦПК України або не сплачено судовій збір, суддя постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху та надає строк для усунення недоліків.

Таким чином, суд вважає необхідним залишити вказану позовну заяву без руху і надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків протягом 3х (трьох) днів з дня отримання копії ухвали.

На підставі викладеного та керуючись ст. 121 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Запорізької міської ради, Комунального підприємства «Водоканал», Садового товариства «Залізничник» про незаконне позбавлення права користування земельною ділянкою, незаконне користування земельною ділянкою і особистим рухомим та нерухомим майном, незаконне отримання прибутку від користування земельною ділянкою, незаконну приватизацію земельної ділянки, незаконні правові акти, рішення і дії, відшкодування майнових збитків і доходів від користування земельною ділянкою та майном, відшкодування моральної шкоди - залишити без руху, і надати позивачеві термін для усунення недоліків три дні з дня отримання копії ухвали.

Повідомити позивачу про необхідність усунення недоліків шляхом направлення копії даної ухвали та розяснити, що у разі не виправлення недоліків до вказаного терміну позовна заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.Б. Кулик