Справа № 755/749/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" лютого 2017 р. м. Київ

Суддя Дніпровського районного суд м. Києва САВЛУК Т.В. вивчивши матеріали заяви Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до ОСОБА_2 про видачу судового наказу про стягнення боргу за спожиту електроенергію,

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшла заява Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до ОСОБА_2 про видачу судового наказу про стягнення боргу за спожиту електроенергію.

Відповідно до ст.96 Цивільного процесуального кодексу України судовий наказ може бути видано, серед іншого, якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, телекомунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості .

Згідно статті 97 Цивільного процесуального кодексу України заява про видачу судового наказу подається до суду першої інстанції за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

На виконання вимог ч.6 ст.100 Цивільного процесуального кодексу України, суддею в порядку досудової підготовки справи здійснено запит до Комунального концерну «Центр комунального сервісу»,відповідно до наданою інформації ОСОБА_2 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1, з 26.02.2002 року, знятий з реєстраційного обліку ІНФОРМАЦІЯ_1 року як померлий.

Виходячи з положень ч. 1 ст. 37 Цивільного процесуального кодексу України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов'язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв'язку із вибуттям із процесу суб'єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов'язки право попередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Відповідності до п. 6 ч. 1 ст. 201 Цивільного процесуального кодексу України у разі смерті фізичної особи, яка була стороною по справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво, суд зобов'язаний зупинити провадження до залучення до участі у справі правонаступника.

Таким чином, з наведеного вбачається, що дана норма закону підлягає застосуванню виключно в разі коли відповідач (боржник) на момент відкриття провадження мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі. Тобто правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе в порядку ст. 37 ЦПК України шляхом залучення правонаступника, лише за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження у справі.

Цивільний процесуальний кодекс України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. Навпаки, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона - учасник процесу вибула з певних причин, у тому числі й у зв'язку зі смертю, після відкриття провадження у справі.

В позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов'язки одного із суб'єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, матеріальне правонаступництво тісно пов'язане з процесуальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб'єктивного права або обов'язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням права, свобод та інтересів третіх осіб.

За вказаних обставин, відкриття провадження у цивільній справі за відсутності у відповідача (боржника) цивільної процесуальної дієздатності свідчить про неправомірність виникнення цивільного процесу, тобто, що провадження по даній справі не підлягає відкриттю і справа за заявою Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до ОСОБА_2 про видачу судового наказу про стягнення боргу за спожиту електроенергію не підлягає розгляду у суді в порядку цивільного судочинства.

За змістом положень часини третьої ст.100 Цивільного процесуального кодексу України суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, якщо із заяви і поданих документів вбачається спір про право.

З огляду на викладене, суд відмовляє у відкритті провадження у цивільній справі за заявою Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до ОСОБА_2 про видачу судового наказу про стягнення боргу за спожиту електроенергію, оскільки як з'ясовано судом до відкриття провадження у справі боржник ОСОБА_2 помер, тобто цивільна правоздатність боржника у відповідності до ч.4 ст.25 Цивільного кодексу України припинилась до звернення заявника до суду із заявою про видачу судового наказу, в той же час Публічне акціонерне товариство комерційний банк «Київенерго» не позбавлений права відповідно до ст.1281 Цивільного кодексу України звернутись до суду до спадкоємців, які прийняли спадщину, що є самостійним предметом доказування, а тому захист прав заявника має здійснюватись шляхом пред'явлення позову з аналогічними вимогами шляхом подання окремого позову до потенційних спадкоємців майна померлого ОСОБА_2

Відповідно до положень п.3 ч.1 статті 7 Закону України «Про судовий збір», сплачена сума судового збору повертається за клопотання особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі відмови у відкритті провадження у справі в суді першої інстанції, апеляційного та касаційного провадження у справі.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 96, 97, 99, 100, 101, 209-210 Цивільного процесуального кодексу України, суд

у х в а л и в:

Відмовити у прийнятті заяви Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до ОСОБА_2 про видачу судового наказу про стягнення боргу за спожиту електроенергію.

Роз'яснюю, що відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутись з тими самими вимогами у позовному порядку. (ч.2 ст.101 Цивільного процесуального кодексу України)

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва шляхом подання апеляційної скарги через Дніпровський районний суд міста Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

С у д д я