Провадження №: 2-п/752/30/17
У Х В А Л А

15.02.2017 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Мирошниченко О.В.

з участю секретаря Мархотка А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 05 грудня 2016 року, постановленого у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1, ОСОБА_4 про вселення, встановлення порядку користування жилим приміщенням, зобов'язання не чинити перешкод та стягнення моральної шкоди, -

в с т а н о в и в:

Заочним рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 05.12.2016 року позовні вимоги ОСОБА_3 в частині вселення у квартиру АДРЕСА_1, визначення порядку користування вказаною квартирою та зобов'язання не чинити перешкод у такому користуванні задоволено.

Відповідач ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 звернулась до суду із заявою про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що не була повідомлена судом належним чином про день та час судового засідання, в якому було постановлено рішення по суті спору, у зв'язку із чим не була в ньому присутня, судом першої інстанції при винесенні заочного рішення не з'ясовано всіх обставин у даній справі, а встановлені у судовому рішенні обставини не відповідають фактичним обставинам справи.

У судовому засіданні відповідачі ОСОБА_1, ОСОБА_4 та представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 підтримали вимоги, викладені у заяві, просила заяву задовольнити.

Представник позивача у судовому засіданні проти скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку заперечувала, в обґрунтування заперечень зазначила про те, що з письмовими запереченням по суті позовних вимог, а також з доказами в їх обґрунтування за весь час перебування справи в провадженні судді Ладиченко С.В. відповідачі до суду не звертались, затягували розгляд справи шляхом неодноразового оскарження ухвали про відкритті провадженні у справі. Разом з тим, на кожне судове засідання повідомлялись судом у встановленому законом порядку.

Вислухавши пояснення та заперечення осіб, які беруть участь у справі, дослідивши матеріали справи, суд надходить до наступних висновків.

Відповідно до п. п. 2, 3 ст. 231 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Відповідно до ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Аналізуючи вказану норму процесуального закону можна дійти висновку про те, що для скасування заочного рішення суду необхідна наявність двох обставин: неналежне повідомлення відповідача або наявність поважної причини у зв'язку із якою відповідач не з'явився у судове засідання та не повідомив суд про неявку, а також наявність доказів, що мають істотне значення для вирішення справи по суті.

З матеріалів цивільної справи вбачається, що відповідачі повідомлялись судом про день та час судового засідання у справі, шляхом направлення судових повісток, про що свідчать повідомлення про вручення рекомендованих поштових направлень, тобто у встановленому процесуальним законом порядку ( а.с. 100, 101, 102).

За змістом положень ст. 224 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Це пов'язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Таким чином, законодавець передбачив баланс захисту прав позивача та відповідача.

Матеріали цивільної справи не містять жодних клопотань відповідачів про відкладення судового засідання, призначеного 05.12.2016 року, або повідомлень про неможливість їх прибуття у вказане судове засідання, а також доказів поважності причин неявки.

Крім того, до заяви про перегляд заочного рішення суду відповідачем не надано суду доказів, які б свідчили про існування обставин, що могли б вплинути на розгляд справи по суті, оскільки обставини, на які вказує відповідач у заяві про перегляд заочного рішення, були предметом розгляду в ході судового розгляду справи, встановлювались судом, та таким обставинам надано оцінку при постановленні заочного рішення суду.

Суд звертає увагу на ту обставину, що посилаючись на необхідність збирання доказів у справі, шляхом допиту свідків зі сторони відповідачів, а також отримання висновку за результатами призначення та проведення судової будівельно-технічної експертизи, відповідачі із вказаними клопотанням за період перебування справи у провадженні Голосіївського районного суду м. Києва, тобто з 28.09.2015 року по 05.12.2016 року взагалі не звертались, як і не скористались процесуальним правом на подання суду заперечень по суті заявлених позовних вимог та доказів в їх обґрунтування.

З урахуванням викладеного, суд не вбачає підстав, передбачених ст. 232 ЦПК України для скасування заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 05.12.2016 року у даній справі, а тому заява відповідача не підлягає задоволенню.

При цьому, суд зазначає, що залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, жодним чином не позбавляє відповідача процесуального права на оскарження судового рішення в загальному порядку, визначеному ЦПК України.

Керуючись ст.ст.231, 232 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 05 грудня 2016 року, постановленого у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1, ОСОБА_4 про вселення, встановлення порядку користування жилим приміщенням, зобов'язання не чинити перешкод та стягнення моральної шкоди, - залишити без задоволення.

Роз'яснити відповідачу ОСОБА_1, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України.

Ухвала оскарженню не підлягає

Суддя