Справа № 761/1415/17
Провадження № 2/761/3262/2017
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2017 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Юзькова О.Л., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та поділ майна, -

в с т а н о в и в:

Представник позивача ОСОБА_3 звернувся до суду із позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та поділ майна. Ціна позову 1 346 417,84 грн.

Вказаний позов було подано з порушенням вимог, передбачених статтями 119 , 121 Цивільного процесуального кодексу України.

На підставі ухвали від 23 січня 2017 року, позовну заяву було залишено без руху і надано строк для усунення недоліків.

Вищезазначеною ухвалою було визначено, що представник позивача зазначає дві вимоги немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру, проте долучено оригінали квитанцій на суму у розмірі 4 134,00 грн. та 666,00 грн., що свідчить про сплату судового збору не в повному обсязі.

Також було вказано про вимоги та розміри щодо сплати судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, що становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати - 640,00 грн. та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати -8 000,00 грн.

Зазначена ухвала була отримана представником позивача 06 лютого 2017 року про, що свідчить розписка з підписом останнього долучена до матеріалів справи.

На адресу суду 13 лютого 2017 року надійшла заява представника позивача ОСОБА_4 про унесення недоліків. Як зазначив представник позивача, позивачем керуючись ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» сплатив судовий збір за вимогу майнового характеру у позовній заяві від 13.01.2017 року у розмірі 4 800 грн. 00 коп. (позовна заява про поділ майна при розірвання шлюбу), а отже виконав у цій частині вимоги щодо сплати судового збору відповідно до чинного законодавства України. Вказав, що поділ майна між позивачем та відповідачем по справі № 761/1415/17 здійснюється як наслідок розірвання шлюбу, а позовна заява була подана 13.01.2017 року, до розірвання шлюбу між сторонами. Шлюб між сторонами було розірвано лише 20.01.2017 року. Також, до заяви представником було долучено докази сплати судового збору у розмірі 1 280 грн. 00 коп. за дві вимоги немайнового характеру.

В той же час, з вимог позовної заяви ОСОБА_1 вбачається, що остання просить встановити факт проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу та визнання майна спільною сумісною власністю, яке було частково придбано під час спільного проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу.

Отже, виходячи із вище викладеного, неможливо погодитись з думкою представника позивача щодо звернення до суду із позовною заявоюпро поділ майна при розірвання шлюбу та посилання на вимоги ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляється позивач і надається йому строк для усунення недоліків.

Частина 2 ст. 121 ЦПК України, визначає, що у разі невиконання позивачем ухвали суду у встановлений строк, заява вважається неподаною і повертається позивачу разом із додатками

Оскільки, представником позивача не виконано в повному обсязі ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 23 січня 2017 року про залишення позовної заяви без руху в установлений судом строк позивачем не було усунуто, за таких обставин позовна заява вважається неподаною і повертається особі, яка її подавала.

З огляду на викладене, керуючись статтею 121 Цивільного процесуального кодексу України, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та поділ майна - вважати неподаною і повернути особі, яка її подавала.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: