Дата документу 17.02.2017
Справа №320/1161/17-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

«17» лютого 2017 року суддя Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області Сметаніна А.В., перевіривши виконання вимог ст. ст. 118-121 ЦПК України по цивільній справі за зустрічним позовом ОСОБА_1 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Мелітопольського міськрайонного суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про позбавлення батьківських прав.

16 лютого 2017 року до Мелітопольського міськрайонного суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною.

Відповідно до ст. 124 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил предявлення позову, повинна відповідати вимогам статей 119 і 120 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 121 цього Кодексу.

Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» № 2 від 12.06.2009 р. позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У звязку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Суддею було встановлено, що зустрічна позовна заява подана з порушенням вимог ст. ст. 119 і 120 ЦПК України.

Згідно вимог ч.1 та ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява подається в письмовій формі. Позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

Однак, в порушення вказаних вимог зустрічна позовна заява не містить ім'я позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі.

Зустрічна позовна заява не містить змісту позовних вимог.

Крім того, з зустрічної позовної заяви не зрозуміло, яким чином ОСОБА_1 просить усунути перешкоди у спілкуванні з дитиною.

Також, однією з вимог зустрічної позовної заяви є усунення перешкод для спілкування бабусі ОСОБА_3 з онукою.

При цьому, відповідно до ЦПК України, позивач це особа, яка в порядку встановленому ЦПК України звертається до суду за захистом своїх порушених, невизнаних чи оспорююваних прав, свобод чи інтересів, а відповідач це особа, яка повинна відповідати за порушення, невизнання чи оспорювання прав, свобод та охоронюваних законом інтересів особи, яка звертається до суду за їх захистом.

Тому, у разі порушення прав, свобод та інтересів ОСОБА_3 вона має право в порядку, визначеному ЦПК України, звернутися до суду за їх захистом.

Крім того, відповідно до ч.3 ст.119 ЦПК України позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання.

Звертаючись із зустрічною позовною заявою позивач зазначає, що на даний час знаходиться в Російській Федерації та змоги приїхати в Україну не має.

Проте з зустрічної позовної заяви вбачається, що вона нібито підписана позивачем ОСОБА_1 При чому, підпис зроблений за допомогою копіювальної техніки.

Тому, в цій частині зустрічна позовна заява підлягає уточненню, оскільки повинна бути підписана позивачем або його представником, за довіреністю або іншим документом, що підтверджує повноваження представника.

Крім того, згідно ч.5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Згідно п. 2 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за розгляд позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, судовий збір справляється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлюється Законом України «Про державний бюджет» на відповідний календарний рік та станом на 01 січня 2017 року, згідно Закону України «Про державний бюджет на 2017 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 1600 грн.

Таким чином, позивач повинен сплатити судовий збір за кожну вимогу немайнового характеру, відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Крім того, відповідно до ст. 120 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб.

Однак, в порушення таких вимог закону, копії вказаних документів до зустрічної позовної заяви не додані.

Крім того, згідно вимог зустрічної позовної заяви, ОСОБА_1 просить стягнути судові витрати з ОСОБА_2 Однак на підтвердження понесення вказаних витрат додано копію договору про надання правової допомоги від 18.07.2016 року на представлення позивача в суді по справі про розірвання шлюбу та квитанція до прибуткового касового ордера від 19.07.2016 року (підстава договір від 18.07.2016 р.).

Тому, вимоги в цій частині також підлягають уточненню з наданням підтверджуючих документів.

Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» № 2 від 12.06.2009 р., якщо заява не відповідає вимогам статей 119, 120 ЦПК або не сплачено судовий збір, суддя відповідно до вимог статті 121 ЦПК постановляє ухвалу, в якій повинні бути зазначені конкретні підстави залишення заяви без руху, в тому числі й розмір несплачених судових витрат, і надає строк для усунення недоліків, тривалість якого визначається в кожному конкретному випадку з урахуванням характеру недоліків, реальної можливості отримання копії ухвали, яка повинна бути надіслана заявнику негайно, та їх виправлення.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Таким чином, суд вважає необхідним залишити вказану зустрічну позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви терміном 4 дні з дня отримання копії вказаної ухвали.

Керуючись ст. 119, ч. ч. 1,2 ст. 121, 124 ЦПК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» № 2 від 12.06.2009 р., суд,

У Х В А Л И В:

Зустрічний позов ОСОБА_1 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви терміном 4 дні з дня отримання копії вказаної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: А.В.Сметаніна