Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

09 лютого 2017 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді -Шаховніної М. О. ,

при секретарі - Якимович К. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Саламандра-Україна» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди,

В С Т А Н О В И В :

У грудні 2016 року Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Саламандра-Україна» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди.

Свої вимоги мотивує тим, що 18 січня 2016 року по вул. Київській у с. Бишів Київської області сталася ДТП за участю автомобілів «Toyota Camry» д.н.з. НОМЕР_3 під керуванням ОСОБА_2 та «Chevrolet Aveo» д.н.з. НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_1

Цивільно-правова відповідальність автомобіля «Toyota Camry» д.н.з. НОМЕР_3 на момент ДТП була застрахована в ПрАТ «Страхова компанія «Саламандра-Україна».

Постановою Макарівського районного суду Київської області від 24 березня 2016 року відповідача було визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП.

В результаті дій відповідача, автомобіль «Toyota Camry» д.н.з. НОМЕР_3 отримав пошкодження.

За наслідками зазначеного ДТП ПрАТ «Страхова компанія «Саламандра-Україна» було складено Страховий акт №0011281.01.16/1 та виплачено страхувальнику страхове відшкодування в розмірі 18 446 грн. 00 коп.

Посилаючись на те, що ПрАТ «Страхова компанія «Саламандра-Україна» повністю виконало покладені на нього зобов'язання щодо виплати страхового відшкодування потерпілій стороні, а відповідач у добровільному порядку не відшкодував збитки, позивач просить стягнути з ОСОБА_1 на свою користь 18 446 грн. 00 коп. на відшкодування шкоди, а також судові витрати.

Представник позивача в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, направив до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив розглядати справу у відсутність представника страхової компанії, проти постановлення заочного рішення не заперечує.

Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Відповідно до ч. 4 ст. 169 та ч. 1 ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Заочний розгляд справи відбувається за відсутності відповідача з дотриманням вимог, встановлених законом, на підставі ухвали про заочний розгляд справи.

Суд, вважає можливим розглядати справу у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено в судовому засіданні, 18 січня 2016 року близько 08.35 год. по вул. Київській у с. Бишів Київської області сталася ДТП за участю автомобілів «Toyota Camry» д.н.з. НОМЕР_3 під керуванням ОСОБА_2 та «Chevrolet Aveo» д.н.з. НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_1

22 травня 2015 року між позивачем та ОСОБА_2 було укладено договір добровільного комбінованого страхування наземного транспорту № 05.0007292.0001, предметом якого є страхування транспортного засобу «Toyota Camry» д.н.з. НОМЕР_3 (а.с. 5-8).

Постановою Макарівського районного суду Київської області від 24 березня 2016 відповідача було визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП ( а.с. 17).

Відповідно до ч. 3 ст. 61 ЦПК України обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Виходячи з аналізу процесуальних норм права, преюдиційність фактів, які відповідно до ч. 3 ст. 61 ЦПК України не підлягають доказуванню, ґрунтується на правовій властивості законної сили судового рішення і визначається його суб'єктивними (ті самі особи (особа) або правонаступники) і об'єктивними (предмет спору, предмет доказування) межами, за якими сторони чи інші особи, які брали участь у справі, а також їх правонаступники, не можуть знову оспорювати в іншому процесі встановлені судом у рішенні в такій справі факти і правовідносини.

Внаслідок даного ДТП автомобіль «Toyota Camry» д.н.з. НОМЕР_3 отримав механічні пошкодження на суму 18 446 грн. 00 коп.

На підставі заяви про страховий випадок від 18.01.2016 року ПрАТ «Страхова компанія «Саламандра-Україна» було складено розрахунок страхового відшкодування та страховий акт (а.с. 12-14) та виплачено страхове відшкодування потерпілому у ДТП ОСОБА_2 у розмірі 18 446 грн. 00 коп. (а.с. 27).

Матеріали справи свідчать, що 27 травня 2016 року позивачем на ім.»я відповідача було направлено вимогу ( а.с. 29-31).

Згідно ч. 1 ст. 1191 ЦК України передбачено, що особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом.

Відповідно до ст. 27 Закону України «Про страхування» та ст. 993 ЦК України до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за збитки.

Особа здійснює свої права вільно, на власний розсуд (частина перша статті 12 ЦК України). Особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов'язковим для неї (частина друга статті 14 ЦК України).

Суд враховує, що із правової позиції Верховного Суду України, викладеної у постанові при розгляді справи № 6-2808цс15 від 20.01.2016 року, вбачається, що право потерпілого на відшкодування шкоди її заподіювачем є абсолютним і суд не вправі відмовити в такому позові з тих підстав, що цивільно-правова відповідальність заподіювача шкоди застрахована. У разі задоволення такого позову заподіювач шкоди не позбавлений можливості пред'явити майнові вимоги до страхової компанії, з якою ним укладено договір обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності.

Судом встановлено, що саме ОСОБА_1 допустив порушення правил дорожнього руху, за таких обставин, на підставі ст. 1191 ЦК саме він повинен нести відповідальність у розмірі виплаченого страхового відшкодування перед позивачем, а відтак з нього підлягають стягненню 18 446 грн. 00 коп. на користь позивача, що були сплачені ПрАТ «Страхова компанія «Саламандра-Україна» потерпілому в ДТП ОСОБА_2

Крім того, у відповідності до ст. 88 ЦПК України стягненню з відповідача на користь ПрАТ «Страхова компанія «Саламандра-Україна» підлягають витрати по оплаті судового збору в розмірі 1 378 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст. 27 Закону України «Про страхування», ст. 993, 1191 ЦК України, ст. ст. 3, 11, 15, 88, 209, 212-215, 224, 228, 233 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Саламандра-Україна» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4) на користь Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Саламандра-Україна» (ідентифікаційний код 13934129) 18 446 грн. 00 коп. (вісімнадцять тисяч чотириста сорок шість гривень 00 коп.) відшкодування шкоди та 1 378 грн. (одна тисяча триста сімдесят вісім гривень) судового збору.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до апеляційного суду м. Києва через Подільський районний суд м. Києва.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Заочне рішення набирає законної сили відповідно до загального порядку, встановленого ЦПК України.

Суддя М. О. Шаховніна