УХВАЛА

іменем україни

14 лютого 2017 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Кицюк В.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Відділ з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із вищезазначеним позовом, в якому просить суд визнати відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1; усунути перешкоди у користуванні та розпорядженні позивачем квартирою за адресою: АДРЕСА_1 шляхом зняття відповідача з реєстраційного обліку за вказаною адресою; стягнути з відповідача судовий збір на користь позивача.

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі, суд приходить до наступного висновку.

Позивач стверджує, що він є власником квартири АДРЕСА_2. Однак, як вбачається з матеріалів позовної заяви окрім самого позивача (якому на праві власності належить менша частина квартири) є ще і інший власник - ОСОБА_4 (якій, виходячи з наданих позивачем документів, належить більша частина квартири).

А тому, виникає питання щодо статусу іншого власника квартири в ході розгляду даної справи, враховуючи що вирішення позовної заяви ОСОБА_2 по суті безпосередньо стосується та зачіпає її законні права та інтереси як власника квартири.

На підставі вищевикладеного, позивачу необхідно надати суду правове обґрунтування не залучення до участі у справі іншого співвласника квартири АДРЕСА_3.

Позивач наполягає на тому, що відповідач не проживає в спірному житловому приміщенні з січня 2014 року. Разом з тим, з матеріалів позовної заяви вбачається, що до 14.08.2015 відповідач був співвласником ? частини спірної квартири, і право проживати або не проживати у приміщенні яке належить йому на праві власності особисте пріоритетне право власника.

На цій підставі, позивачу необхідно вказати правове обґрунтування визнання відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням за період коли він був співвласником спірного приміщення.

В свою чергу, суд звертав увагу позивача на те, що при задоволенні вимог про визнання особи такою, що втратила право користування житлом, окремого застереження щодо зняття з реєстраційного обліку за його адресою цієї особи не потребується, оскільки саме рішення суду буде підставою для зняття особи з реєстрації.

Дотримання вимог ст.119 ЦПК України при пред`явленні позову в суд є імперативним правилом в тому числі і для суду на предмет перевірки позову і долучених до нього матеріалів і недопущення відкриття провадження і призначення непідготовленої справи (позову) до розгляду. Позовна заява не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без дотримання вимог, викладених у ст. ст. 119, 120 ЦПК України постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо ж позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не виконає всі вимоги, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Де Жуффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.119-121 ЦПК України, Закону України «Про судовий збір», суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Відділ з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку - залишити без руху.

Роз'яснити позивачеві, що зазначені в ухвалі недоліки ним можуть бути усунені протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали шляхом подачі позовної заяви в новій редакції з урахуванням виправлення зазначеним судом недоліків.

Якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, заява буде вважатись неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В.С. Кицюк