ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОСОБА_1
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/697/17
Провадження № 2/210/1027/17
У Х В А Л А

іменем України

"20" лютого 2017 р.

Суддя Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_2, розглянувши позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4 «Восток-24» про визнання недійсним рішення правління ОСОБА_4 «Восток-24»,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_4 «Восток-24» про визнання недійсним рішення правління ОСОБА_4 «Восток-24».

Одночасно з позовною заявою ОСОБА_3 подала клопотання, в якому просить звільнити її від сплати судового збору. В обґрунтування зазначеного клопотання ОСОБА_3 посилається на те, що є малозабезпеченою особою.

Саття 1 ЗУ «Про судовий збір» визначає, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 82 ЦПК України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Аналіз наведеної норми дозволяє дійти висновків про те, що підставою для звільнення від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обовязком суду і застосовується у виключних випадках за наявності лише вагомих для цього підстав.

Крім цього, в ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» законодавець чітко визначив осіб, які звільняються від сплати судового збору

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Відповідно до п.3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Зокрема, частиною пятою статті 119 ЦПК передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Отже, якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обовязковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору (частина пята статті 119 ЦПК), не буде поданий у строк, установлений судом, визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві (стаття 121 ЦПК) або залишення заяви без розгляду.

Разом із тим, якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно до статті 82 ЦПК, то наслідки, передбачені статтею 121 ЦПК, застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

Вважаю, що клопотання ОСОБА_3 про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає, оскільки, вказані в клопотанні причини для звільнення від сплати судового збору, а саме малозабезпеченість позивача, не є підставою, згідно діючого законодавства, для задоволення відповідного клопотання.

Для звільнення від сплати судового збору позивачу необхідно надати суду докази щодо тяжкого майнового стану, який не дає можливості сплатити судовий збір у визначеному законом розмірі.

Згідно довідки Південного ОУПФУ по Дзержинському району м. Кривого Рогу від 17.01.2017 року ОСОБА_3 знаходиться на обліку в Південному ОУПФУ по Дзержинському району м. Кривого Рогу і отримує пенсію за віком при повному стажі, що станом на грудень 2016 року становить 1140,73 грн., тобто позивач має дохід та можливість сплатити судовий збір.

У звязку з цим, суд не вбачає підстав для звільнення останньої від сплати судового збору, тому позовна заява має бути залишена без руху виходячи з наступного.

Згідно ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Позивач ОСОБА_3 звернулась до суду з позовною заявою немайнового характеру.

Згідно п.2 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.1 ст.121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119, 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи вище викладене, вважаю, що позовну заяву необхідно залишити без руху, оскільки позивачу потрібно надати строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. ст. 82, 119, 120, 121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_3 про звільнення від сплати судового збору за подачу цивільного позову ОСОБА_3 до ОСОБА_4 «Восток-24» про визнання недійсним рішення правління ОСОБА_4 «Восток-24» відмвоити.

Позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4 «Восток-24» про визнання недійсним рішення правління ОСОБА_4 «Восток-24» залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправлення вказаних в мотивувальній частині ухвали недоліків позовної заяви протягом пяти днів з дня її отримання, та роз'яснити, що в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О. В. Хлистуненко