Справа № 673/1677/16-ц
Провадження № 2/673/184/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 лютого 2017 р. м.Деражня

Деражнянський районний суд

Хмельницької області

в складі: головуючий - суддя Дворнін О.С.

при секретарі судових засідань Болишевій М.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, за правилами ч. 2 ст. 197 Цивільного процесуального кодексу України, цивільну справу за позовом представника ОСОБА_2 за довіреністю ОСОБА_3 до Майдан-Чернелівецької сільської ради Деражнянського району Хмельницької області та відділу Держгеокадастру у Деражнянському районі Хмельницької області про визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку та зобов'язання органу державної влади до вчинення дій,-

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2016 року представник позивачки ОСОБА_2 за довіреністю ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до Майдан-Чернелівецької сільської ради Деражнянського району та відділу Держгеокадастру у Деражнянському районі Хмельницької області про визнання недійсним державного акту на право приватної власності на земельну ділянку НОМЕР_1, виданого 19.08.2002 року на підставі рішення сесії Майдан-Чернелівецької сільської ради народних депутатів №5 від 25.12.2001 року на ім'я ОСОБА_5 та зобов'язати орган державної влади видати їй сертифікат на право на земельну частку (пай) НОМЕР_2 виданого 18.02.1997 року на ім'я ОСОБА_5, для оформлення спадщини.

Своє звернення до суду із даним позовом позивач обґрунтовує тим, що повідомленням нотаріуса від 10.10.2016 року за вих. № 1151/01-16 їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_5 у зв'язку з тим, що правовстановлюючий документ на вказане спадкове майно, яким є державний акт на право приватної власності на землю НОМЕР_1, був виданий ОСОБА_5 19.08.2002 року, тобто після його смерті, тому позивачка просить задовольнити її позов.

Представник позивача до суду не з'явилася, надавши заяву про слухання справи у її відсутність, в якій вимоги позову підтримує в повному обсязі.

Представник відповідача Майдан-Чернелівецької сільської ради Деражнянського району Хмельницької області та відділу Держгеокадастру в Деражнянському районі Хмельницької області, як третьої особи, також надали суду відповідні заяви про слухання справи у їх відсутності, в яких проти задоволення позовних вимог не заперечують.

Дослідивши матеріали справи відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, згідно з якою у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, суд вважає позовну заяву такою, що підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_5, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Майдан-Чернелівецькою сільською радою Деражнянського району Хмельницької області від 15.11.1999 року НОМЕР_3, єдиним спадкоємцем за законом якого, є його дружина ОСОБА_2, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу НОМЕР_4 від 25.07.1993 року виданого Майдан-Чернелівецькою сільською радою Деражнянського району.

Так, положеннями статей 548 та 549 ЦК УРСР, в редакції 1963 року, який був чинним на час відкриття спадщини, було зазначено, що для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або із застереженням. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини.

Визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1)якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 529 ЦК УРСР, при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті.

Як вбачається з матеріалів справи, спадкодавець ОСОБА_5 за життя набув права на земельну ділянку, площею 2,12 га, розташовану на території Майдан-Чернелівецької сільської ради Деражнянського району Хмельницької області, цільовим призначенням якої є ведення особистого селянського господарства, відповідно до державного акта на право власності на земельну ділянку НОМЕР_1, виданого на підставі рішення сесії Майдан-Чернелівецької сільської ради народних депутатів Деражнянського району №5 від 25.12.2001 року на ім'я ОСОБА_5 вже після смерті останнього.

Намагаючись оформити свої спадкові права позивачка зверталася до нотаріальної контори після смерті ОСОБА_5, проте листом приватного нотаріуса Деражнянського районного нотаріального округу Янцаловської В.О. від 10.10.2016 року №1151/01-16 їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на земельну ділянку площею 2,12 га, яка належала ОСОБА_5, оскільки правовстановлюючий документ на вказане спадкове майно був виданий після смерті останнього.

Відповідно до положень статей 22 та 23 чинного на час відкриття спадщини Земельного кодексу в редакції Закону України від 18 грудня 1990 року, право власності на землю або право користування наданою земельною ділянкою виникає після встановлення землевпорядними організаціями меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) і одержання документа, що посвідчує це право. Приступати до використання земельної ділянки, в тому числі на умовах оренди, до встановлення меж цієї ділянки в натурі

(на місцевості) і одержання документа, що посвідчує право власності або право користування землею, забороняється. Право власності або право постійного користування землею посвідчується державними актами, які видаються і реєструються сільськими, селищними, міськими, районними Радами народних депутатів.

Таким чином, суд приходить до висновку, що вищенаведений державний акт не створив будь-яких правових наслідків як для ОСОБА_5, так і для його спадкоємців, а тому підлягає визнанню судом недійсним.

Відповідно до п.2 Указу Президента України від 8 серпня 1995 р. N 720/95 «Про порядок паювання земель переданих у колективну власність сільськогосподарським підприємствам, організаціям» право на земельну частку (пай) мають члени колективного сільськогосподарського підприємства (далі КСП), сільськогосподарського кооперативу (далі СК), сільськогосподарського акціонерного товариства (далі САТ), в тому числі пенсіонери, які раніше працювали в ньому і залишаються його членами відповідно до списку, що додається до державного акта на право колективної власності на землю.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 16 квітня 2004 р. N 7 Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ" член колективного сільськогосподарського підприємства, включений до списку, що додається до державного акта на право колективної власності на землю, набуває права на земельну частку (пай) з дня видачі цього акта, і в разі його смерті успадкування права на земельну частку (пай) здійснюється за нормами ЦК, у тому числі й у випадку, коли з різних причин ця особа не отримала сертифікат на земельну частку (пай).

Довідкою відділу Держгеокадастру у Деражнянському районі Хмельницької області за №Ц-1109/0-1073/19-16 від 13.10.2016 року підтверджено, що на ім'я ОСОБА_5 в книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай), що видається районною державною адміністрацією Хмельницької області 20.02.1997 року під №537 було зареєстровано та видано сертифікат на право на земельну частку (пай) НОМЕР_2, відповідно до якого йому була надана земельна ділянка розміром 2,36 в умовах кадастрових гектарах без визначення меж цієї частини в натурі (на місцевості), що підтверджується і самою копією зазначеного сертифіката.

Таким чином, за життя ОСОБА_5 набув право на зазначену вище земельну частку (пай), яка після його смерті увійшла до спадкової маси.

У відповідності до положень ст. 1225 ЦК України, право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців за загальними правилами спадкування (із збереженням її цільового призначення) при підтвердженні цього права спадкодавця державним актом на право власності на землю або іншими правовстановлюючими документами.

Враховуючи встановлені судом обставини і визначені відповідно до них правовідносини, суд вважає за можливе позов ОСОБА_2 задовольнити, визнавши недійсним державний акт на право власності на земельну ділянку НОМЕР_1, виданий 19.08.2002 року на підставі рішення сесії Майдан-Чернелівецької сільської ради народних депутатів №5 від 25.12.2001 року на ім'я ОСОБА_5, зобов'язавши відділ Держгеокадастру у Деражнянському районі

Хмельницької області видати ОСОБА_2 сертифікат на право на земельну частку (пай) НОМЕР_2 від 18.02.1997 року, виданий на ім'я ОСОБА_5 для подальшого оформлення спадщини.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1218, 1225, 1268 ЦК України, ст.ст. 81, 125 та 131 Земельного Кодексу України, ст.ст. 15, 208, 209 та 212-215 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визнати недійсним виданий 19.08.2002 року ОСОБА_5 на підставі рішення сесії Майдан-Чернелівецької сільської ради народних депутатів №5 від 25.12.2001 року державний акт на право приватної власності на землю НОМЕР_1, зареєстрований в Книзі записів реєстрації державних актів на право приватної власності на землю за № 478.

Зобов'язати відділ Держгеокадастру у Деражнянському районі Хмельницької області видати спадкоємцю ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, оригінал сертифікату на право на земельну частку (пай) НОМЕР_2, зареєстрований в Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) 20.02.1997 року за № 537, для оформлення спадкових прав за законом після смерті ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2.

Складання повного рішення було відкладено на строк не більш як п'ять днів з дня закінчення розгляду справи.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до Апеляційного суду Хмельницької області через Деражнянський районний суд. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя О. С. Дворнін