АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2017 року колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду міста Києва в складі:

головуючого: Поливач Л.Д.

суддів: Вербової І.М., Головачова Я.В.

при секретарі: Горак Ю.М.

за участю осіб:

представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: приватний нотаріус КарабазовСвятослав Вікторович про визначення частки померлої у спільній сумісній власності подружжя,-

за апеляційною скаргою ОСОБА_2

на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 10 жовтня 2016 року

в с т а н о в и л а:

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 10 жовтня 2016 року позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: приватний нотаріус Карабазов С.В. про визначення частки померлої у спільній сумісній власності подружжя повернуто позивачу.

Не погоджуючись з ухвалою суду ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, просить ухвалу суду скасувати та направити справу для розгляду по сутідо суду першої інстанції, посилаючись на її незаконність, порушення судом норм процесуального права.

В обґрунтування зазначила, що суд першої інстанції повертаючи їй позовну заяву у зв'язку із неусуненням недоліків не врахував ту обставину, що спірне майно, а саме автомобіль НОМЕР_1, перебуває у розпорядженні відповідача, який не надає їй доступу до нього, а тому вона позбавлена можливості зробити оцінку його вартості та визначити належний розмір судового збору. Вказала також на те, що при подачі позову нею було сплачено мінімальний розмір та у позовній заяві вона просила суд визначити розмір судового збору з наступним стягненням недоплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Справа № 59/10796/16-ц
№ апеляційного провадження № 22-ц/796/1502/2017
Головуючий у суді першої інстанції: Т.О. Величко
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Л.Д. Поливач
У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 підтримала подану апеляційну скаргу, просила її задовольнити з викладених підстав.

Сторони, третя особа (представники відповідача та третьої особи ) у судове засідання не з'явилися, про час і місце розгляду справи повідомлялися у відповідності до вимог закону, причини неявки суду не повідомили, будь - яких заяв, клопотань до суду апеляційної інстанціївін них не надходило. За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку про можливість розгляду справи за відсутності зазначених осіб, у відповідності до вимог ч.2 ст.305 ЦПК України. Неявка цих осіб в судове засідання не унеможливлює встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 07 вересня 2016 року позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: приватний нотаріус Карабазов С.В. про визначення частки померлої у спільній сумісній власності подружжя було залишено без руху і надано строк до п'яти днів з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених в ній недоліків.

Як недолік суд зазначив, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, а саме до неї не додано звіт про оцінку спірного майна з метою визначення ціни позову та необхідність вказати ціну позову.

На виконання вимог ухвали від 07.09.2016 року позивачем 06.10.2016 року було направлено на адресу суду (отримано судом 12.10.2016 року) заяву (а.с.11-12), в якій зазначалось, що на сьогоднішній день автомобіль НОМЕР_1, перебуває у власності ОСОБА_3, який не надає позивачу доступу до даного автомобіля, через що вона позбавлена можливості звернутися до оцінюючої компанії для встановлення вартості спірного майна та не має можливості визначити належну суму судового збору. Позивачем було вказано на те, що нею було сплачено мінімальний розмір судового збору та на те, що у позовній заяві вона просила суд визначити розмір судового збору з наступним стягненням недоплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи, у відповідності до вимог ч.2 ст.80 ЦПК України.

Ухвалою від 10.10.2016 року позовну заяву суд повернув позивачу у зв'язку із тим, що станом на 10.10.2016 року позивач недолік зазначений в ухвалі від 07.09.2016 року не усунула.

Колегія суддів не може погодитись з таким висновком суду, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 119, 120 цього Кодексу, або несплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали, що і було зроблено судом першої інстанції.

Так, статтею 119 ЦПК України визначено вимоги щодо форми та змісту позовної заяви, відповідно до яких, серед іншого, позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Статтею 80 ЦПК України встановлено вимоги щодо визначення ціни позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 80 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Отже, із матерів справи вбачається, що при зверненні до суду із позовом позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 551, 20 грн., а також зазначено у позовній заяві, що вона не має доступу до спірного майна, а тому не має можливості зробити оцінку майна та визначити ціну позову. Просила суд визначити розмір судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Судом першої інстанції належним чином даних обставин не з'ясовано, оцінку їм не надано, залишення судом позовної заяви без руху із зазначених підстав не ґрунтується на вимогах закону та порушує права позивача, а тому колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги та наявні у справі матеріали спростовують висновки суду першої інстанції щодо наявності підстав для повернення позову заявнику.

Разом з тим, як вбачається із повідомлення про вручення поштового відправлення ОСОБА_2 отримала копію ухвали Святошинського районного суду м. Києва від 07 вересня 2016 року про залишення позову без руху 01.10.2016 року (а.с.10).

На виконання вимог ухвали від 07.09.2016 року ОСОБА_2 було направлено поштою 06.10.2016 року перепровідне, позовна заява у новій редакції, довіреність представника, що підтверджується описом вкладення цінного листа та проставленим на ньому та на конверті відправника поштового штампу (а.с.17, 19).

За таких обставин, суд першої інстанції повертаючи позовну заяву дійшов передчасного висновку про те, що позивачем станом на 10.10.2016 року не усунуто недоліки, зазначені в ухвалі від 07.09.2016 року, оскільки позивачем у визначений п'ятиденний строк з дня отримання ухвали про залишення позову без руху було направлено до суду заяву у яких позивач повторно зазначила про неможливість визначити ціну позову з наведених вище підстав.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції порушив порядок встановлений законом для повернення позовної заяви, передчасно повернув позовну заяву позивачупосилаючись на неусунення нею зазначених в ухвалі суду недоліків.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.312 ЦПК України, розглянувши скаргу на ухвалу суду першої інстанції, апеляційний суд скасовує ухвалу і передає питання на новий розгляд до суду першої інстанції, якщо останній порушив порядок, встановлений для його вирішення.

За таких обставин, ця ухвала не може бути залишена в силі, вона підлягає скасуванню з передачею питання щодо відповідності позовної заяви вимогам закону та щодо відкриття провадження у справі на новий розгляд до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 303, 304, п.3 ч.1 ст. 312, 313, 314, 315, 317, 319 ЦПК України, колегія суддів, -

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2, задовольнити частково.

Ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 10 жовтня 2016 року скасувати, передати питання на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий:

Судді: