Cправа № 127/1583/17
Провадження № 2/127/1976/17
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

27 січня 2017 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Гриневич В.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Хрещатик» Вінницьке регіональне управління в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію банку ПАТ КБ «Хрещатик» про визнання бездіяльності протиправної та зобовязання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Хрещатик» Вінницьке регіональне управління в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію банку ПАТ КБ «Хрещатик», в якій просила:

1) визнати бездіяльність уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб у ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик» ОСОБА_2, щодо невключення ОСОБА_3 до списку вкладників, які мають право на відшкодування коштів за вкладами за рахунок Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, в розмірі вкладу в перерахунку з іноземної валюти на суму 93247,95 грн. в порядку передбаченому ч. 1 ст. 26 Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб» незаконною;

2) зобовязати уповноважену особу Фонду гарантування вкладів фізичних осіб у ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик» ОСОБА_2 включити ОСОБА_3 до реєстру, як вкладника, який має право на відшкодування коштів за вкладом у ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик» за рахунок Фонду гарантування вкладів фізичних осіб та здійснити виплати.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали суд дійшов висновку про необхідність залишення її без руху, з огляду на таке.

Статтею 119 ЦПК України встановлено вимоги до форми та змісту позовних заяв, зокрема відповідно до ч. 5 вказаної статті до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Як вбачається з позовної заяви позивачем при звернені до суду одночасно заявлено три позовних вимоги, дві з яких немайнового характеру (визнати бездіяльність незаконною, зобовязати відповідача включити позивача до реєстру, як вкладника) та одну вимогу майнового характеру (здійснити виплату вкладу):

Відповідно до п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у пункті 13 Постанови від 17.10.2014 № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах » розяснив судам, що якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Поряд з цим, згідно з п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Однак, доказів сплати судового збору з жодної з позовних вимог позивачем до позовної заяви не додано, як і не додано доказів звільнення позивача від сплати судового збору.

Крім того, відповідно до п.п. 2, 3, 5, 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити імя позивача та відповідача, зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину.

З аналізу вищевказаної норми слідує висновок про те, що у позовній заяві має бути вказано одного або ж декілька відповідачів до яких в прохальній частині заяви формулюються позовні вимоги, які є предметом позовних вимог.

Однак, з позовної заяви не зрозуміло хто саме є відповідачем у даній справі, враховуючи те, що ПАТ КБ «Хрещатик» та Уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію банку ПАТ КБ «Хрещатик» є окремими процесуальними особами з різним обсягом прав та повноважень.

При цьому, прохальна частина позовної заяви містить вимоги лише до Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію банку ПАТ КБ «Хрещатик», та не містить жодних вимог до банку. Поряд з цим, слід зазначити, що місцезнаходження Уповноваженої особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію банку ПАТ КБ «Хрещатик» в позовній заяві взагалі не зазначено, а адреса: м. Вінниця. вул. 1 Травня, 158 є адресою відділення банку, а не уповноваженої особи..

Статтею 121 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Виходячи з наведеного вище, позовна заява ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Хрещатик» Вінницьке регіональне управління в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію банку ПАТ КБ «Хрещатик» про визнання бездіяльності протиправної та зобовязання вчинити дії,, підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу строку для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 119, 121 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Хрещатик» Вінницьке регіональне управління в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію банку ПАТ КБ «Хрещатик» про визнання бездіяльності протиправної та зобовязання вчинити дії, залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, який не може перевищувати 5 (пяти) днів з дня отримання позивачем даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: