ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1500/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" серпня 2017 р. Дарницький районний суд міста Києва

в складі: головуючого судді ЛЕОНТЮК Л.К.

за участю секретаря КЕДИК А.В.

сторін: позивачки ОСОБА_2

представника позивачки ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві цивільну справу за позовом

ОСОБА_2 до КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ, треті особи: ОСОБА_5, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кіщак Людмила Яківна про визнання права на спадкування за законом частини квартири в с т а н о в и в :

Позивачка ОСОБА_2 09.12. 2016 року звернулася до суду з позовом до Київської міської ради, залучивши в якості третіх осіб: ОСОБА_5, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кіщак Людмилу Яківну

про визнання права на спадкування за законом всього майна, про визнання права на спадкування за законом частини квартири, про зобов"язання нотаріуса видати свідоцтво про

право на спадщину на частину квартири номер АДРЕСА_1, яка залишилась від спадкодавців ОСОБА_8 та ОСОБА_9.

В судовому засіданні позивачка ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_3, який діє за довіреністю НАР 301955 від 21.10. 2015 року ( а.с. 20) уточнили позовні вимоги підтримали та просили визнати за ОСОБА_2 право спадкування за законом 1/6 ( однієї шостої) частини квартири номер АДРЕСА_1, яка залишилась від спадкодавців ОСОБА_8 та ОСОБА_9.

Відповідач Київська міська рада не направила у судове засідання свого представника, проте через загальну канцелярію за вх. № 23931 від 17.05. 2017 року надіслала свої письмові заперечення, просила розглядати справу за відсутності їх представника та про прийняте рішення повідомити у порядку, встановленому ст. 222 ЦПК України.

Третя особа : ОСОБА_5, належним чином повідомлена, що підтверджується зворотним повідомленням про вручення судової повістки ( а.с. 128) у судове засідання не прибула про причини неявки суду не повідомила, будь-яких заяв від останньої через загальну канцелярію до суду не надходило.

Третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кіщак Людмила Яківна, належним чином повідомлена у судове засідання не прибула , проте у своєму клопотанні за вх. № 13420 від 20.03. 2017 року ( а.с. 34) просила розглядати справу за її відсутності проти позову не заперечує.

Згідно ст. 158 ЦПК України особа яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободщодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

Принагідно також зауважити, що розділом 5 листа Апеляційного суду міста Києва від 01.09.2013 року «Узагальнення практики судами першої та апеляційної інстанції процесуального законодавства при розгляді цивільних справ у порядку заочного розгляду» звернуто увагу судів, що у випадку наявності клопотання відповідача про розгляд справи за його відсутності відсутні підстави для ухвалення заочного рішення. У такому випадку відповідач вважається присутнім і причини його неявки не з'ясовуються.

З огляду на зазначені положення законодавства, суд прийшов до висновку про проведення розгляду справи в звичайному порядку, передбаченому ЦПК України, без ухвалення заочного рішення.

Суд, заслухавши пояснення позивачки та її представника ОСОБА_3, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до наступного.

Відповідно до частини першої статті 11 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до статті 15 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин.

Відповідно до статті 1218Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Стаття 1222Цивільного кодексу України передбачає, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до статті 1258Цивільного кодексу України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Згідно зі статтею 1261Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки

Відповідно до поданих матеріалів справи позивач належить до першої черги спадкоємців за законом.

Згідно п. 1 Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» при розгляді справ про спадкування суди мають встановлювати: місце відкриття спадщини; коло спадкоємців, які прийняли спадщину. Обставини, які входять до предмета доказування (ч. 1 ст. 179 ЦПК України) у зазначеній категорії справ, можна встановити лише при дослідженні документів, наявних у спадковій справі. Належними доказами щодо фактів, які необхідно встановити для вирішення спору про право спадкування, є копії документів відповідної спадкової справи, зокрема,поданих заяв при прийняття спадщини, виданих свідоцтв про право на спадщину.

Згідно пункту 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7«Про судову практику у справах про спадкування» суду слід звернути увагу на наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії,зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Як вбачається з листа приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кіщак Людмили Яківни, видати позивачу, свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/6 частину квартири АДРЕСА_1 неможливо.

Згідно статті 328 Цивільного кодексу України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.

Відповідно до ст. 392 Цивільного кодексу України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Як слідує із матеріалів справи та встановлено у судовому засіданні після смерті батька позивачка звернулась до Кіщак Людмили Яківни, Приватного нотаріуса

Київського міського нотаріального округу, Номер свідоцтва НОМЕР_2, для оформлення права власності на спадкове майно від померлих батьків. Позивачка в заяві повідомила нотаріуса про рідну сестру - ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 року частину спадкового майна, (а саме 1/6 частину квартири яка належала матері ), нотаріусом було оформлено на позивачку, а на 1/6 частину

квартири, яка належала матері, - нотаріус позивачці не видав свідоцтво про право на спадщину та рекомендував звернутись до суду. На даний час власником 5/6 частин квартири є позивачка, як вбачається із копії спадкової справи (а.с. 35- 112), а лише 1/6 спірна частина квартири на позивачку нотаріусом не оформлена.

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 14.12. 2015 року третій особі ОСОБА_5 відмовлено у задоволенні позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, ухвалою колегії суддів судової палати в цивільних справах Апеляційного суду м. Києва від 02 березня 2016 року вищезазначене рішення залишено без змін та набрало чинності.

Тому позивачка має законне право на отримання відповідного свідоцтва на право спадщини за законом на 1/6 спірну квартири номер АДРЕСА_1, яка залишилась від спадкодавців ОСОБА_8 та ОСОБА_9.

На підставі викладеного та керуючись ст. 41 Конституції України, ст. ст. 319, 392, 1216-1218, 1220- 1223, 1233, 1268 ЦК України, Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05. 2008 року " 7 " Про судову практику у справах про спадкування", ст. ст. 5, 6, 7, 8, 10, 11, 13, 14, 15, 57, 58, 59, 60,62, 64, 208, 209, 212, 213, 214, 215, 218, 222 ч.3, 294 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ, треті особи: ОСОБА_5, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кіщак Людмила Яківна про визнання права на спадкування за законом частини квартири, задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1, зареєстрованої та проживаючої у АДРЕСА_1, право спадкування за законом 1/6 ( однієї шостої) частини квартири номер АДРЕСА_1, яка залишилась від спадкодавців ОСОБА_8 та ОСОБА_9.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд протягом 10 днів з дня його проголошення . Особи, які брали участь у

справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст рішення виготовлено 04 вересня 2017 року.

СУДДЯ Л.К. ЛЕОНТЮК