ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 вересня 2017 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі головуючого судді - Ковалевської Л.М., з участю секретаря Омельчук С.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Фастові цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, мотивуючи вимоги тим, що відповідно до укладеного договору № б/н від 22.07.2014 року ОСОБА_1 отримав кредит у розмірі 500,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 30.00% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з "Умовами та правилами надання банківських послуг", "Правилами користування платіжною карткою", та "Тарифами Банку", які викладені на банківському сайті http://privatbank.ua складає між ним та Банком Договір, що підтверджується підписом у заяві. ПАТ КБ "ПРИВАТБАНК" свої зобовязання за Договором та угодою виконав в повному обсязі, а саме надав Відповідачу кредит у розмірі, встановленому Договором. Однак, відповідач не надав своєчасно Банку грошові кошти для погашення заборгованості за Кредитом та відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов Договору, тобто, у порушення умов кредитного договору відповідач зобовязання за вказаним договором не виконав.

На підставі зазначеного, позивач просив стягнути з відповідача заборгованість, яка станом на 30.04.2017 року складає 14 187,52 грн. за кредитним договором № б/н від 22.07.2014 року.

Представник позивача в судове засідання не зявився, надав клопотання про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити.

Відповідач в судовому засіданні позов не визнав, суду пояснив, що жодних грошових коштів він від банку не отримував, вважає, що оскільки саме літом 2014 року він втратив свій паспорт, то відповідно будь-яка особа могла отримати кредитні кошти на його паспортні дані.

Суд, вислухавши пояснення відповідача, вивчивши письмові матеріали справи, дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч.1 статті 1054 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.

Судом встановлено, що відповідно до укладеного договору №б/н від 22.07.2014 року ОСОБА_1 отримав кредит у розмірі 500,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 30.00% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки.

Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з "Умовами та правилами надання банківських послуг", "Правилами користування платіжною карткою", та "Тарифами Банку", які викладені на банківському сайті http://privatbank.ua складає між ним та Банком Договір, що підтверджується підписом у заяві.

Статтею 204 ЦК України проголошена презумпція правомірності правочину: правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

За правилами статей 525, 526 і 527 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Боржник зобов'язаний виконати свій обов'язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов'язання чи звичаїв ділового обороту. Одностороння відмові від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Статтею 610 ЦК України визначено, що порушення зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» свої зобов'язання за Договором та угодою виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачу кредит у розмірі, встановленому Договором.

В порушення умов кредитного договору відповідач свої зобов'язання не виконав, внаслідок чого станом на 30.04.2017 року утворилась заборгованості у загальному розмірі 14 187,52 грн., яка складається з наступного:

473,47 грн. - тіло кредиту;

9562,26 грн. нараховано відсотків за користуванням кредитом;

3000,00 грн. нараховано пені;

500,00 грн. штраф (фіксована частина);

651,79 грн. штраф (процентна складова).

Однак суд вважає, що з відповідача на користь позивача не підлягає стягненню штраф у сумі 500,00 грн. (фіксована частина) та штраф у сумі 651,79 грн. (процентна складова) враховуючи наступне.

Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов'язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов'язку нового додаткового.

Покладення на боржника нових додаткових обов'язків, як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).

Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання.

За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Пунктом 2.1.1.7.6 Умов та Правил надання банківських послуг передбачено, що за порушення клієнтом строків виплати грошових зобов'язань, передбачених договором, більш ніж на 30 днів клієнт зобов'язаний сплатити Банку штраф в розмірі 500 грн. та 5% від суми боргу по кредитному ліміту з врахуванням нарахованих та прострочених процентів та комісії.

Тобто вказаним пунктом передбачено сплату двох видів штрафів «фіксована частина» та «процентна складова», як виду цивільно-правової відповідальності, за одне й те саме порушення клієнтом строків виплати грошових зобов'язань, передбачених договором, більш ніж на 30 днів.

Крім того, пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України).

Так, із матеріалів справи випливає, що за порушення позичальником строків виконання зобовязання за кредитним договором, банком одночасно нараховано пеню у розмірі 3000,00 грн. та накладено штрафу сумі 500,00 грн. (фіксована частина), та штраф у сумі 651,79 грн. (процентна складова).

Враховуючи вищевикладене суд вважає, що одночасне застосування двох видів штрафів за одне й те саме порушення виконання грошових зобов'язань за кредитним договором свідчить про недотримання банком положень, закріплених у ст.61 Конституції України, щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Дана позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 21.10.2015 року № 6-2003цс15.

Проаналізувавши встановлені фактичні обставини по справі, оцінивши представлені сторонами в силу статті 60 ЦПК України докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про те, що ОСОБА_1 належним чином не виконує зобов'язання, передбачені укладеним в установленому законом порядку кредитним договором. Такі дії відповідача є неправомірними, тому позовні вимоги Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПРИВАТБАНК» про стягнення заборгованості за кредитним договором, підлягають частковому задоволенню.

Щодо посилань відповідача про те, що він не оформляв кредитної картки у банку, оскільки в цей час ним було втрачено паспорт, то дана позиція не знайшла свого підтвердження в ході судового розгляду. Крім того, судом перевірено зазначені обставини та встановлено наступне.

Як вбачається з долучених до справи матеріалів, в них міститься ксерокопія паспорта відповідача ОСОБА_1, яка завірена його особистим підписом саме в день оформлення кредитного договору-22.07.2014 року.

Крім того, на спростування заперечень відповідача, позивач надав суду фото клієнта-Маковенко О.А. з банківським продуктом-кредитною картою, яка була виготовлена в момент укладання кредитного договору та видачі кредитної карти- 22.07.2014 року (а.с.71).

Тому, суд критично оцінює заперечення відповідача проти позову і вважає їх необґрунтованим та такими, що не спростовують позицію позивача.

Відповідно до статті 88 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.

Таким чином, з відповідача підлягає стягненню судовий збір на користь позивача в розмірі 1468,80 грн.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. 6, 10, 60, 212-215 ЦПК України, ст. 526, 527, 530, 610, 1054 ЦК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» задовольнити частково.

Стягнути з відповідача ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ПАТ КБ «Приватбанк» заборгованість у розмірі 13 035,73 (тринадцять тисяч тридцять пять) грн. 73 коп. за кредитним договором №б/н від 22.07.2014 року, яка складається з наступного:

- 473,47 грн. - заборгованість за кредитом;

- 9562,26 грн. заборгованість по процентам за користування кредитом;

- 3000,00 грн. заборгованість за пенею та комісією.

В іншій частині позову відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ПАТ КБ «Приватбанк» сплачений ним судовий збір в сумі 1468 (одна тисяча чотириста шістдесят вісім) грн. 80 коп.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду Київської області через Фастівський міськрайонний суд шляхом подачі в 10 денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Суддя Л.М.Ковалевська