Справа № 645/5277/16-ц
Провадження № 2/645/465/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 січня 2017 року Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Сілантьєвої Е.Є.,

при секретарі - Момот О.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Житлово - будівельного кооперативу «Кіровець», третя особа - Дванадцята Харківська державна нотаріальна контора про визнання права власності у порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом, яким просить визнати за ними право власності на 1/2 частини за кожним на квартиру АДРЕСА_1 після ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1.

В обґрунтування позову позивачі посилаються на наступне: спірна квартира є кооперативною, ізольованою, двокімнатною, житловою площею 27.91 кв.м. Членом ЖБК була ОСОБА_3, яка була прийнята в члени ЖБК з передачею паєнагромадження по вказаній квартирі на підставі рішення загальних зборів членів ЖБК «Кіровець» протокол №1 від 15.01.1989 року та затвердженого рішенням виконавчого комітету Фрунзенської районної Ради народних депутатів №330/9 від 20.11.1990 року, після того, як вона 21 січня 1987 року розірвала шлюб зі своїм першим чоловіком ОСОБА_4, який на той час був членом ЖБК. Згідно відповіді голови ЖБК «Кіровець» пайовий внесок за вказану квартиру було виплачено повністю 10 квітня 1978 року. Померла є матір*ю позивачки ОСОБА_1 та дружиною позивача ОСОБА_2 Шлюб між якими було зареєстровано 30 липня 1993 року. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла.На день її смерті та по цей час в зазначеній квартирі зареєстрований позивач ОСОБА_2, позивачка ОСОБА_1 проживала окремо від матері.Також позивачі вказали, що у встановлений законом 6-ти місячний строк, а саме 05 березня 2005 року вони звернулись до 12-ї ХДНК з заявами про прийняття спадщині після померлої матері та дружини та її оформленні. Була заведена спадкова справа. Але оформити спадщину і отримати свідоцтва про право на спадщину вони не змогли, оскільки при житті померла ОСОБА_3 не оформила та не отримала правовстановлюючий документ на належну їй спірну квартиру, вартість якої була виплачена повністю 10 квітня 1978 року, що змусило позивачів звернутися до суду.

Позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_1 у судовому засіданні підтримали позовні вимоги, надали відповідні пояснення та просили задоволити позов в повному обсязі визнавши за ними право власності на квартиру.

Представник відповідача ЖБК «Кіровець» - Гасан Є.Ю. у судовому засіданні проти задоволенні позовних вимог не заперечував та підтвердив, що 20.11.1990 р. ОСОБА_6 був виключений із членів кооперативу ЖЄК "Кіровець" була прийнята в члени кооперативу ЖЄК "Кіровець" ОСОБА_7 з повним сплаченим паєм та повний паєвий внесок був сплачений 10.04.1978р.

Представник третьої особи, дванадцята державна нотаріальна контора Харківського району Харківської області, до судового засідання не з'явився, про день та час слухання справи був повідомлений своєчасно та належним чином, надали суду заяву про слухання справи за їх відсутності, ухвалити законне і обґрунтоване рішення згідно діючого законодавства.

Суд, вислухавши сторони по справі, дослідивши надані докази в їх сукупності, вважає позовну заяву такою, що підлягає задоволенню виходячи із наступного.

Згідно із ст. 1 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів, зокрема, можуть бути відшкодування збитків або інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Відповідно до ч.1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Судом вивчався ордер № 3112 від 17.09.1976 р. виданий виконавчим комітетом Харківської міської ради депутатів трудящих, з якого вбачається, що ОСОБА_6, у складі сім*ї з трьох членів сім*ї - ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, дозволено зайняти по обміну з гр.. ОСОБА_9 квартиру АДРЕСА_1, яка складається з двох кімнат, площею 27,91 кв.м.

Як вбачається з свідоцтва про розірвання шлюбу НОМЕР_1 виданий відділом ЗАГС Фрунзенського району м. Харкова 21 січня 1987 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_10 шлюб розірвано.

В період шлюбу у подружжя ОСОБА_4 та ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_2 народилася донька ОСОБА_1 (свідоцтво про народження НОМЕР_2 видане Комінтернівським б/ЗАГС м. Харкова 30.07.1963 р.).

Рішенням Виконавчого комітету Фрунзенської районної ради народних депутатів від 20.11.1990 р. № 330/9 «Про затвердження рішення загальних зборів членів ЖБК «Кіровець», протокол № 1 від 15.01.1989 р.» затверджено відкриття особистого рахунку на квартиру АДРЕСА_1 ім'я ОСОБА_7, прийняття в члени кооперативу ОСОБА_12 і про передачу їй вартості паєнакопичень по даній квартирі.

Відповідно до пояснень голови ЖБК «Кіровець» - ОСОБА_5 № 14 від 24.01.2017 р. - квартира по обмінному ордеру № 3112 від 17 вересня 1976 р. оформлена на ОСОБА_6 та членів родини: 1. ОСОБА_6 - головний квартиро знімач; 2. ОСОБА_7 - дружина; 3. ОСОБА_8 - дочка;.Повний паєвий внесок був сплачений 10.04.1978р.

20.11.1990р. ОСОБА_6 був виключений із членів кооперативу ЖЄК "Кіровець" була прийнята в члени кооперативу ЖЄК "Кіровець" ОСОБА_7 з повним сплаченим паєм

30 липня 1993 року ОСОБА_7 уклала шлюб з ОСОБА_2 та після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище - ОСОБА_2 (свідоцтво про укладення шлюб НОМЕР_3 видане відділом ЗАГС Фрунзенського району м. Харкова).

04 березня 1986 року ОСОБА_1 уклала шлюб з ОСОБА_13 та після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище - ОСОБА_1.

Згідно свідоцтва про смерть НОМЕР_4, виданого міським відділом реєстрації актів цивільного стану № 4-1 Харківського обласного управління юстиції 13.09.2004 року, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1.

Позивачка по справі ОСОБА_1 є донькою померлої, що підтверджується свідоцтвом про народження НОМЕР_2 видане Комінтернівським б/ЗАГС м. Харкова 30.07.1963 р., а позивач ОСОБА_2є чоловіком померлої, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюб НОМЕР_3 видане відділом ЗАГС Фрунзенського району м. Харкова.

Відповідно до довідки № 383 від 16.03.2016 р. виданої ЖБК «Кіровець» - ОСОБА_2 дійсно зареєстрований та проживає за адресою АДРЕСА_1. Зареєстрований постійно та мешкає один.

Таким чином після смерті ОСОБА_3 спадкоємцями всього належного їй майна є чоловік померлої ОСОБА_2 та донька ОСОБА_1, якіу встановлений законом 6-ти місячний строк, а саме 04 березня 2005 року звернулись до 12-ї ХДНК з заявами про прийняття спадщині після померлої матері та дружини та її оформленні.

Відповідно до ч. 3 ст.384 ЦК України у разі викупу квартири член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником.

Відповідно до роз'яснень, що містяться в п. 5-1 Постанови Пленуму Верховного суду України № 9 від 18 вересня 1987 року „ Про практику застосування судами законодавства про житлово-будівельні кооперативи" ( зі змінами і доповненнями) згідно із ст.. 15 Закону України «Про власність» (який діяв на час виникнення вказаних правовідносин) член ЖБК, який повністю вніс свій пайових внесок на квартиру, надану йому у користування, набуває право власності на квартиру і вправі розпоряджатись нею на свій розсуд.

Таким чином померла ОСОБА_3 стала фактично власником АДРЕСА_1

Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 45952024 від 28.11.2016 року та відповіді Дванадцятої Харківської державної нотаріальної контори 29.11.2016 р. № 4030/01-16 - після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3, що мешкала по АДРЕСА_1 заведено спадкову справу № 211/2004, яка містить:04.03.2005 заяву дочки спадкодавиці ОСОБА_1, що мешкає за адресою: АДРЕСА_2, про прийняття спадщини; 04.03.2005 заяву чоловіка спадкодавиці ОСОБА_2, що мешкає за адресою: АДРЕСА_1, про прийняття спадщини. Інші заяви про прийняття або про відмову від спадщини до нотаріальної контори не надходили. Заповіт від імені ОСОБА_3 не посвідчувався.

Відповідно до ст.. 100 ЦК України (в редакції 1963 року, який діяв на той час) в особистій власності громадян можуть бути предмети вжитку, особистого споживання, комфорту і підсобного домашнього господарства, жилий будинок і трудові заощадження.

Згідно ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Ст.. 1261 ЦК України передбачене, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, якій його пережив, та батьки.

Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що позивач по справі в березні 2005 року, звернулися до нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини, але нотаріусом позивачам було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої матері та дружини ОСОБА_3 у зв'язку з тим, що у позивачів відсутні належні документи та реєстраційна довідка на квартиру виданої ЖБК «Кіровець» на ім'я померлої.

Таким чином, позивачі здійснили всі необхідні дії для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3, але не прийняли її через обставини, що від них не залежать.

Таким чином встановлено, що позивачі є спадкоємцями першої черги спадкування за законом після смерті матері та дружини ОСОБА_3, у встановлений ст. 1270 ЦК України строк прийняли спадщину після її смерті, інших спадкоємців, які здійснили будь-які дії щодо прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 не встановлено. Право на спадщину на спірну квартиру позивачами не оформлювалось, у зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів.

Враховуючи зазначенесуд встановив, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 набули право власності на успадковану квартиру АДРЕСА_1, бо здійснили всі дії для належного оформлення спадку, дійсно фактично прийняли спадщину, своєчасно та належним чином звернулися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, в зв*язку з чим, суд визнає за позивачами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 право власності у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1., по 1/2 частини квартири АДРЕСА_1

Оцінюючи в сукупності надані докази в процесі розгляду справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є мотивованими та підлягають задоволенню у повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 1261, 1268, 1269, 1270 ЦК України, , ст.ст. 10, 11, 213-215, 218 ЦПК України суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1, ОСОБА_2 - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності у порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1, на ? частину квартири АДРЕСА_1

Визнати за ОСОБА_2 право власності у порядку спадкування за законом після смерті дружини ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1, на ? частину квартири АДРЕСА_1

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Харківської області протягом десяти днів з дня проголошення рішення шляхом подання апеляційної скарги. Особами, які брали участь у справі, але не були присутніми у судовому засіданні під час проголошення судового рішення може бути подана апеляційна скарга протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: