Номер провадження 2/754/5600/17
26 вересня 2017 року Деснянський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді: Таран Н.Г.
за участю секретаря судового засідання: Двірко Т.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про розірвання шлюбу, -
Позивач звернулася до суду з вказаним позовом, посилаючись на те, що перебуває з відповідачем у зареєстрованому шлюбі. Від вказаного шлюбу мають малолітнього сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. На протязі останніх років сімейне життя поступово погіршувалося, що в кінцевому результаті призвело до фактичного припинення між позивачем та відповідачем шлюбних відносин. На даний час кожен має протилежні погляди на шлюб та сім'ю. Відповідач не здатен підтримувати нормальну атмосферу в сім'ї, піклуватися про побудову сімейних відносин між ним та іншими членами сім'ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби та взаємодії. Позивач вважає, що подальшого сенсу підтримувати сімейні відносини немає.
Позивач в судове засідання не з'явилася, надала до суду заяву, в якій просить суд розглянути справу у її відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити. Проти проведення заочного розгляду справи не заперечує.
Відповідач в судове засідання не з'явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, причини неявки в судове засідання суду не повідомив, заяв про відкладення розгляду справи або про розгляд справи у його відсутності на адресу суду не надходили, а тому суд, відповідно до ст. 224 ЦПК України, ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, позивач у своїй заяві не заперечувала проти такого вирішення справи.
Згідно з вимогами ст. 112 СК України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Так, з матеріалів справи вбачається, що сторони зареєстрували шлюб 23 вересня 2009 року у Виконавчому комітеті Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області, про що в книзі реєстрації шлюбів зроблено відповідний актовий запис за №420 (а.с.4)
Від вказаного шлюбу мають малолітнього сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується відповідною копією свідоцтва про народження дитини (а.с.6).
Як вбачається з поданої позовної заяви, сімейне життя не склалося, припинили шлюбні відносини, ведення спільного господарства і поновлювати їх не мають наміру. Сім'я існує лише формально, подальше спільне проживання та збереження сім'ї є не доцільним.
Суд прийшов до висновку, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню, оскільки позивач не бажає перебувати у шлюбі - збереження шлюбу суперечить її інтересам.
Також після розірвання шлюбу позивач ОСОБА_1 бажає змінити прізвище набуте в шлюбі на дошлюбне «ОСОБА_1».
Відповідно до положень ст. 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Оскільки вимоги позивача про відновлення дошлюбного прізвища грунтуються на законі, суд задовольняє вимоги позивача в цій частині.
Відповідно до ст. 88 ЦПК України судові витрати пов'язані з розглядом справи підлягають стягненню з відповідача.
На підставі викладеного, керуючись ст. 112 СК України, ст.ст. 10, 11, 60, 61, 88, 209, 224-226, 294, 296 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 23 вересня 2009 року у Виконавчому комітеті Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області, актовий запис №420- розірвати.
Після розірвання шлюбу відновити ОСОБА_1 дошлюбне прізвище - «ОСОБА_1».
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені нею судові витрати - 640,00 грн. судового збору, сплачених при подачі позовної заяви до суду.
Рішення може бути оскаржене позивачем до Апеляційного суду міста Києва через Деснянський районний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, який його прийняв, за письмовою заявою відповідача. Заява про перегляд рішення може бути подана протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя: Н.Г.Таран