Яготинський районний суд Київської області
ун. № 382/1149/16-ц
пр. № 2/382/47/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 січня 2017 року Яготинський районний суд Київської області у складі:

головуючого - судді Бурзель Ю.В.,

за участю секретаря Нікішина П.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Яготині Київської області справу за позовом публічного акціонерного товариства комерційного банку "ПриватБанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в:

У липні 2016 року публічне акціонерне товариство комерційний банк "ПриватБанк" (далі - ПАТ КБ "ПриватБанк") звернулось до суду з вказаним позовом.

Зазначало, що 04 березня 2013 року між банком і ОСОБА_1 укладено договір про надання банківських послуг, за умовами якого банк надав ОСОБА_1 1100 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку, а ОСОБА_1 зобовязався погашати заборгованість за кредитом, сплачувати проценти за користування кредитом, а також виконувати інші умови договору.

Посилаючись на те, що ОСОБА_1 свої зобовязання за договором не виконує, у звязку із чим утворилась заборгованість, просило стягнути з ОСОБА_1 на користь банку 787 грн. 87 коп. заборгованості по сплаті кредиту, 7983 грн. 51 коп. заборгованості по сплаті процентів за користування кредитом, 2700 грн. заборгованості по сплаті пені та комісії, 500 грн. штрафу (фіксована частина), 573 грн. 57 коп. штрафу (процентна складова), а також судові витрати по справі.

Представник позивача в судове засідання не зявився, однак до суду подав заяву, в якій просив розглядати справу у відсутність представника позивача, позов підтримав. Також надав пояснення на заперечення відповідача.

Відповідач у судовому засіданні позов визнав частково, подав до суду письмові заперечення.

Так, зокрема, відповідач просив застосувати до вимог банку строк позовної давності відповідно загальний трирічний та спеціальний річний строк щодо пені. Також зазначив, що банк неправомірно збільшив розмір нарахованих процентів за користування кредитом: як вбачається з довідки про умови кредитування (а.с. 6) базова процентна ставка на місяць нараховується на залишок заборгованості, виходячи з розрахунку 360 днів на рік 2,5% на місяць, тобто 30% на рік, заборгованість на дату останнього погашення по кредиту 18 жовтня 2013 року становила 787,87 грн., з цього часу проплати по кредиту припинились, а заборгованість розділилась на поточну та прострочену, однак в сумі розмір поточної та простроченої заборгованості становив 787,87 грн. Саме на цю суму слід нарахувати проценти за період з 18 жовтня 2013 року по 27 вересня 2016 року 787,87 Х 30% Х 3 роки=709 грн. 08 коп.

Також відповідач вказав, що банком неправомірно нарахована комісія. Так, як вбачається з довідки про умови кредитування комісія стягується в розмірі залишку коштів на картрахунку, але не більше 10 грн. в місяць, тобто комісія стягується за моніторинг неактивної карти у випадку якщо на рахунку є кошти клієнта у вигляді позитивного залишку і протягом трьох місяців підряд операції по карті не здійснюються. Кошти клієнта на його, ОСОБА_1, рахунку були відсутні, послуги за моніторинг надавати не потрібно, а відтак комісія не підлягала стягненню, проте банк нарахував 290 грн. комісії (тобто за 29 місяців).

Також відповідач зазначає, що банком неправильно обраховано пеню. Як вбачається з довідки про умови кредитування пеня=пеня1+пеня2. Пеня1=базова процентна ставка за договором/30 нараховується за кожен день прострочення кредиту; пеня2=1% від заборгованості, проте не менше 10 грн. на місяць, нараховується 1 раз на місяць за наявності прострочення по кредиту або процентах 5 або більше днів при виникненні прострочення на суму більше 50 грн.

Таким чином пеня1=2,5% (базова процентна ставка за договором)/30= 0,083%, яка нараховується за кожен день прострочення кредиту з урахуванням річного строку позовної давності становить 0,083%Х365 днів = 30,295% на рік. Заборгованість по кредиту склала 787,87 грн., а отже пеня1=787,87 Х 30,295%= 238 грн. 69 коп.

Пеня2= (прострочена заборгованість по кредиту 190,30 грн. + розрахована вище заборгованість по процентам 709,08 грн.) Х 0,01 = 8,99 грн., тобто Пеня2 має становити 10 грн. на місяць, а відтак 120 грн. на рік.

Штраф (процентна складова 5%) становитиме (заборгованість по кредиту 787,87 грн. + заборгованість по сплаті процентів за користування кредитом 709,08 грн. + пеня1 238,69 грн. + пеня 2 120 грн.) Х 0,05 = 92,78 грн.

Умови кредитного договору про позовну давність у 50 років не можуть бути застосовані відповідно до правової позиції ВСУ від 11 березня 2015 року у справі №6-16цс15, яка є обовязковою для застосування.

На вказані заперечення відповідача банк подав відповідні пояснення. Так, представник позивача зазначає, що відповідач підписав заяву про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг, а відтак відповідач приєднався і прийняв на себе зобовязання виконувати умови, викладені в Умовах та Правилах. Крім того, відповідач не є спеціалістом для проведення розрахунку процентів, належним доказом, що спростовує розрахунок банку є лише експертиза, згідно п. 2.1.1.12.6.3 Умов та правил надання банківських послуг відсотки нараховуються на фактичну суму використаних кредитних коштів. Згідно наказу банку від 02 квітня 2014 року при виникненні прострочених зобовязань нараховуються подвійні проценти на всю суму заборгованості.

Також представник позивача зазначив, що у розрахунку заборгованості містяться колонки «Сума комісії та пені» та «Сума комісії та пені» (накопичувальним підсумком), як видно із Довідки про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна, 55 днів пільгового періоду» комісія за кредитне обслуговування відсутня, а передбачено лише комісійну винагороду за зняття грошових коштів, безготівкові платежі, отримання чеку в банкоматі, моніторинг неактивної картки. Відповідачу за порушення зобовязання було нараховано пеню, яку зазначено в колонці «Сума комісії та пені», що не заборонено законом.

Крім того, відповідно до п. 2.1.1.12.6.1 Умов та Правил надання банківських послуг у разі виникнення прострочених зобовязань на суму від 100 грн. клієнт сплачує банку пеню, розмір пені зазначається в тарифах. Формула нарахування пені: наказом від 28 січня 2013 року пеню встановлено в розмірі 50 грн. (нараховується щомісячно у разі виникнення прострочки по кредиту на суму від 100 грн.), наказом від 19 вересня 2013 року внесені зміни до тарифів щодо розміру пені, а саме: у разі виникнення прострочки на протязі одного місяця сплачується пеня в розмірі 50 грн., у разі виникнення прострочки другий місяць поспіль сплачується пеня в розмірі 100 грн. Такий порядок зміни Тарифів узгоджується із п.п. 1.1.3.2.3 Умов та правил надання банківських послуг.

Відповідно до п. 1.1.7.31 Умов договору строк позовної давності за кредитним договором щодо вимог про повернення кредиту, відсотків, винагороди, неустойки (пені та штрафів) був збільшений та становить 50 років, що погоджено з відповідачем, а відтак доводи відповідача про застосування трирічного та річного строків позовної давності є необґрунтованими.

Суд, заслухавши відповідача, дослідивши надані докази, дійшов наступних висновків.

Установлено, що 04 березня 2013 року між ПАТ КБ "ПриватБанк" і ОСОБА_1 укладено договір про надання банківських послуг, за умовами якого банк надав ОСОБА_1 1100 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку кредитку "Універсальна, 55 днів пільгового періода" зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 30% річних, а ОСОБА_1 зобовязався погашати заборгованість за кредитом, сплачувати проценти за користування кредитом, а також виконувати інші умови договору.

ОСОБА_1 взяті на себе зобовязання за договором належним чином не виконує, у звязку із чим утворилась заборгованість (а.с. 4).

Як вбачається з розрахунку заборгованості востаннє заборгованість погашалась 18 жовтня 2013 року.

Згідно із ст. 526 ЦК України зобовязання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, установлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти.

Як вбачається із анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг (а.с. 5) ОСОБА_1 ознайомився та погодився, що анкета-заява разом із памяткою клієнта, умовами та правилами надання банківських послуг, а також тарифами становить між ним та банком договір про надання банківських послуг, ознайомився із умовами та правилами надання банківських послуг, тарифами банку, які були йому надані на ознайомлення в письмовому вигляді.

Згідно із п. 1.1.2.6 умов та правил надання банківських послуг у разі невиконання зобов'язань за договором, клієнт зобов'язаний на вимогу банку виконати зобов'язання з повернення кредиту (у тому числі простроченого кредиту та овердрафту), сплати винагороди банку.

Відповідно до п. 1.1.5.20 умов та правил надання банківських послуг при порушенні клієнтом строків платежів по будь-якому з грошових зобов'язань, передбачених договором про надання банківських послуг, більш ніж на 30 днів, клієнт зобов'язаний сплатити банку штраф в розмірі 500 грн. + 5% від суми заборгованості по кредитному ліміту, з урахуванням нарахованих та просрочених процентів та комісій. Аналогічні умови містить довідка про умови кредитування з використанням кредитки "Універсальна", 55 днів пільгового періоду (а.с. 6).

Також судом установлено, що позовні вимоги банку в частині стягнення заборгованості за кредитом на суму 787 грн. 87 коп. та штрафу (фіксована частина) у сумі 500 грн. визнані відповідачем, а відтак підлягають задоволенню.

Вирішуючи позов в частині стягнення пені, процентів та штрафу (процентна складова), суд виходить із наступного.

Суд приймає розрахунок відповідача в частині визначення процентів, які підлягають стягненню.

Так, як вбачається з довідки про умови кредитування (а.с. 6) базова процентна ставка на місяць нараховується на залишок заборгованості, виходячи з розрахунку 360 днів на рік 2,5% на місяць, тобто 30% на рік, заборгованість на дату останнього погашення по кредиту 18 жовтня 2013 року становила 787,87 грн., з цього часу проплати по кредиту припинились, а заборгованість розділилась на поточну та прострочену, однак в сумі розмір поточної та простроченої заборгованості становив 787,87 грн. Саме на цю суму слід нарахувати проценти за період з 18 жовтня 2013 року по 27 вересня 2016 року 787,87 Х 30% Х 3 роки=709 грн. 08 коп.

Посилання представника банку на те, що відповідач не є спеціалістом для проведення розрахунку процентів, належним доказом, що спростовує розрахунок банку є лише експертиза, згідно п. 2.1.1.12.6.3 Умов та правил надання банківських послуг відсотки нараховуються на фактичну суму використаних кредитних коштів і що згідно наказу банку від 02 квітня 2014 року при виникненні прострочених зобовязань нараховуються подвійні проценти на всю суму заборгованості суд не приймає до уваги з таких підстав.

За змістом п. 2.1.1.12.6.3 Умов та правил надання банківських послуг відсотки нараховуються на фактичну суму використаних кредитних коштів (а.с. 29 зворот).

Проте, як вбачається з довідки про умови кредитування (а.с. 6) базова процентна ставка на місяць нараховується на залишок заборгованості, виходячи з розрахунку 360 днів на рік 2,5% на місяць, тобто 30% на рік.

Як вбачається із самого розрахунку заборгованості він також містить графи «Нараховані на поточну заборгованість за кредитом проценти», «Нараховані на прострочену заборгованість за кредитом проценти» і не містить графи, у якій би проценти були розраховані, виходячи із фактичної суми використаних коштів. Крім того, не зазначається така фактична сума використаних коштів ні в позовній заяві, ні в поясненнях на заперечення відповідача.

Дійсно відповідно до п. 1.1.3.2.3 Умов та правил надання банківських послуг (а.с. 13 зворот) банк має право здійснювати зміну тарифів, а також інших умов обслуговування рахунків. При цьому банк за винятком зміни розміру наданого кредита (кредитного ліміта) зобовязаний не менше ніж за 7 днів до введення змін проінформувати клієнта, зокрема, у виписці по картрахунку відповідно до п. 1.1.3.1.9 цього договору.

Згідно п. 1.1.3.1.9 Умов та правил надання банківських послуг (а.с. 13 зворот) банк зобовязаний не рідше одного разу на місяць способом, вказаним у заяві, надавати позичальнику виписки про стан картрахунків.

Доказів інформування відповідача про те, що згідно наказу банку від 02 квітня 2014 року при виникненні прострочених зобовязань нараховуються подвійні проценти на всю суму заборгованості, банком надано не було.

Доводи представника позивача про те, що розрахунок заборгованості банку може бути спростований лише висновком експерта, суд також не приймає до уваги, оскільки відповідно до ч. 1 ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи, наданий ОСОБА_1 розрахунок є логічним, послідовним та обґрунтованим, а відтак у суду відсутні підстави для неприйняття такого розрахунку до уваги.

Доводи представника позивача про те, що відповідно до п. 2.1.1.12.6.1 Умов та Правил надання банківських послуг у разі виникнення прострочених зобовязань на суму від 100 грн. клієнт сплачує банку пеню, розмір пені зазначається в тарифах, формула нарахування пені: наказом від 28 січня 2013 року пеню встановлено в розмірі 50 грн. (нараховується щомісячно у разі виникнення прострочки по кредиту на суму від 100 грн.), наказом від 19 вересня 2013 року внесені зміни до тарифів щодо розміру пені, а саме: у разі виникнення прострочки на протязі одного місяця сплачується пеня в розмірі 50 грн., у разі виникнення прострочки другий місяць поспіль сплачується пеня в розмірі 100 грн., суд не приймає до уваги з огляду на те, що доказів інформування відповідача про те, що згідно наказу банку від 28 січня 2013 року та від 19 вересня 2013 року внесені зміни до тарифів щодо розміру пені, банком надано не було, а відтак при обрахунку пені слід виходити із формули зазначеної в тарифах.

Крім того, дійсно відповідно до п. 1.1.7.31 умов та правил надання банківських послуг строк позовної давності щодо вимог банку по поверненню кредиту, сплати процентів за користування кредитом, винагороди, неустойки - пені, штрафів, витрат банку становить 50 років.

Разом із тим як розяснив Верховний Суд України у правовій позиції від 01 липня 2015 року по справі №6-757цс15 відповідно до статті 256 ЦК України позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Загальна позовна давність установлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України).

Статтею 258 ЦК України передбачена спеціальна позовна давність для окремих видів вимог.

Згідно із частиною першою статті 259 ЦК України позовна давність, установлена законом, може бути збільшена за домовленістю сторін. Договір про збільшення позовної давності укладається у письмовій формі.

За статтею 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

Відповідно до частини четвертої статті 267 ЦК України сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови в позові.

Умови, в яких установлено збільшену позовну давність 50 років, не містять підпису позичальника, а відтак ці Умови не можна вважати складовою частиною укладеного між сторонами договору та відповідною письмовою угодою сторін про збільшення позовної давності.

За таких обставин, на думку суду, розрахунок пені, наданий відповідачем, є обґрунтованим (як вбачається з довідки про умови кредитування пеня=пеня1+пеня2. Пеня1=базова процентна ставка за договором/30 нараховується за кожен день прострочення кредиту; пеня2=1% від заборгованості, проте не менше 10 грн. на місяць, нараховується 1 раз на місяць за наявності прострочення по кредиту або процентах 5 або більше днів при виникненні прострочення на суму більше 50 грн.

Таким чином пеня1=2,5% (базова процентна ставка за договором)/30= 0,083%, яка нараховується за кожен день прострочення кредиту з урахуванням річного строку позовної давності становить 0,083%Х365 днів = 30,295% на рік. Заборгованість по кредиту склала 787,87 грн., а отже пеня1=787,87 Х 30,295%= 238 грн. 69 коп.

Пеня2= (прострочена заборгованість по кредиту 190,30 грн. + розрахована вище заборгованість по процентам 709,08 грн.) Х 0,01 = 8,99 грн., тобто Пеня2 має становити 10 грн. на місяць, а відтак 120 грн. на рік.

Таким чином загальний розмір пені 238 грн. 69 коп. + 120 грн. = 358 грн. 69 коп.)

За таких обставин штраф (процентна складова 5%) становитиме (заборгованість по кредиту 787,87 грн. + заборгованість по сплаті процентів за користування кредитом 709,08 грн. + пеня1 238,69 грн. + пеня 2 120 грн.) Х 0,05 = 92,78 грн.

За таких обставин позов банку підлягає частковому задоволенню.

Судовий збір, оплачений банком при зверненні до суду у мінімальному розмірі, а відтак саме у такому розмірі судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь банку.

Керуючись ст. ст. 526, 1054 ЦК України, ст. ст. 10, 60, 212-215 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Позовні вимоги публічного акціонерного товариства комерційного банку "ПриватБанк" задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь публічного акціонерного товариства комерційного банку "ПриватБанк" 787 грн. 87 коп. заборгованості по сплаті кредиту, 708 грн. 09 коп. заборгованості по сплаті процентів за користування кредитом, 358 грн. 69 коп. заборгованості по сплаті пені, 500 грн. штрафу (фіксована частина), 92 грн. 78 коп. штрафу (процентна складова) та 1378 грн. судового збору.

У задоволенні решти позовних вимог публічного акціонерного товариства комерційного банку "ПриватБанк" відмовити.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Київської області через Яготинський районний суд Київської області протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Ю.В. Бурзель