Справа №295/9880/15-ц
УХВАЛА

"27" січня 2017 р.

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого-судді Кузнєцова Д.В.

при секретарі с/з ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Житомира заяву представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 про роз'яснення ухвали суду про відмову у задоволенні клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 01.12.2015 року представнику відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 було відмовлено в задоволенні заяви про залишення позовної заяви без розгляду.

14 грудня 2015 року представник відповідача звернувся до суду із заявою про розяснення ухвали Богунського районного суду м. Житомира від 01 грудня 2015 року, в якій просив роз'яснити судове рішення у формі ухвали суду про відмову у задоволенні клопотання про залишення позову без розгляду за п. 8 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, так як порушені вимоги п. 6 частини 1 ст. 119 ЦПК України, з обов'язковою явкою осіб, які повинні приймати участь у справі.

Суд, вивчивши й дослідивши окремі матеріали справи, перевіривши наведені у заяві доводи, вважає, що вона задоволенню не підлягає із наступних підстав.

Відповідно до ст.221 ЦПК України якщо рішення суду є незрозумілим для осіб, які брали участь у справі, або для державного виконавця, суд за їхньою заявою постановляє ухвалу, в якій роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту. Подання заяви про роз'яснення рішення суду допускається, якщо воно ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до примусового виконання.

Системне тлумачення положень вказаної статті дозволяє дійти висновку, що рішення суду може бути розяснено у разі, якщо без такого розяснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, розяснення рішення суду це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Отже, в ухвалі про розяснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

При цьому розяснено може бути виключно рішення, яке підлягає виконанню.

Пленум Верховного Суду України у п. 21 постанови №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» звертав увагу судів нижчих інстанцій на те, що відповідно до ст.221 ЦПК України роз'яснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію.

З огляду на наведене, ухвала Богунського районного суду м. Житомира від 01.12.2015 року, про роз'яснення якої і ставить питання заявник, не може бути предметом розяснення відповідно до положень ст. 221 ЦПК України, оскільки не вирішує спір по суті і примусовому виконанню не підлягає, а тому в задоволенні заяви ОСОБА_3 про розяснення ухвали суду від 01 грудня 2015 року слід відмовити.

Керуючись ст. 221, 293 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви про роз'яснення ухвали суду відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Житомирської області через Богунський районний суд м. Житомира шляхом подачі в 5-денний строк з дня отримання копії ухвали апеляційної скарги. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Д.В. Кузнєцов