Провадження № 2/369/3908/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2017 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Усатов Д.Д., вирішуючи питання про відкриття провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання недійсним рішення сільської ради, визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку, визнання недійсним договору дарування земельної ділянки , -

ВСТАНОВИВ :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до відповідачів ОСОБА_2 сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання недійсним рішення сільської ради, визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку, визнання недійсним договору дарування земельної ділянки .

Проте вказана позовна заява за формою та змістом не відповідає вимогам ст.ст. 119, 120 ЦПК України, з огляду на наступне.

Відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі, зокрема, зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування.

Тобто в позовній заяві має міститись посилання, зокрема, на те, до кого пред'явлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов'язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред'явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред'явлення.

Вивченням матеріалів позовної заяви, встановлено, що даний позов не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України, оскільки в позовній заяві не викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, тобто ті юридично значимі факти відповідно до норм матеріального права, що поширюються на спірні правовідносини, з зазначенням доказів в підтвердження обґрунтування заявлених вимог або наявність підстав для звільнення від доказування.

Так, позивачем не викладені обставини в обґрунтування пред'явлених позовних вимог про визнання недійсним рішення сільської ради, визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку, визнання недійсним договору дарування земельної ділянки , оскільки в змісті позовної заяви не викладені обставини, в чому саме полягає порушення прав позивача відповідачами і всупереч яким нормативним актам та з якими правовими наслідками, а також за яких обставин як правових підстав відповідач має відповідати у такий спосіб захисту прав позивача.

Крім того, не викладені обставини в обґрунтування пред'явлених позовних вимог про визнання недійсним договору дарування земельної ділянки укладеного між ОСОБА_3 та ОСОБА_4

Таким чином, в поданій позовній заяві не викладені обставини як правові підстави, якими позивач обґрунтовує своє право вимоги відповідно до норм матеріального права, які наслідки щодо прав та обов'язків по розпорядженню спірною земельною ділянкою за собою саме для позивача визнання рішення сільської ради недійсним та визнання договору дарування недійсним, а тому не визначено характер позову та не окреслено його предмет, який би характеризував те, на що спрямований позов, тобто, які саме права позивача порушені відповідачем, який характер мають правовідносини, що виникли між сторонами з приводу даного спору, якими правовими нормами вони регулюються та яким чином передбачені шляхи їх поновлення, враховуючи, що ст.16 ЦК Українивизначений перелік способів захисту порушених прав та інтересів осіб, а право на звернення до суду відповідно до ст.4 ЦПК України притаманне лише особі, яка звертається за захистом своїх порушених прав або охоронюваних законом інтересів.

Суд не може вийти за межі позовних вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно обирати правову підставу та предмет позову, а за вказаних обставин для судового розгляду позивачами не визначені ні суть позовних вимог, ні їх правові підстави, що позбавляє можливості з'ясувати предмет спору та межі доказування.

Тому, оскільки відповідно до ст. 15 цього ж Кодексу суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають саме з правових відносин: цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових, а не з будь-яких суспільних зв'язків, то зазначення вказаних вище обставин за нормами ст. 119 ЦПК України є передумовою відкриття провадження у справі.

Також згідно з чинним законодавством зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину позову щодо порушення прав позивача є обов'язковими для особи, яка пред'являє позов, оскільки без зазначення доказів, що підтверджують вимоги, суд не може здійснити підготовку справи до розгляду та належним чином провести судове засідання.

Виходячи з вищенаведеного, позивачу необхідно викласти обставини в обґрунтування пред'явлених позовних вимог, виходячи з правовідносин, що склалися між сторонами, які права, свободи чи інтереси були порушені та ким саме, який засіб захисту права він просить застосувати, з посиланням на обставини як правові підстави, а також на докази в підтвердження обставин на обґрунтування заявлених вимог.

Враховуючи вищевикладене, вважаю за необхідне дану позовну заяву залишити без руху.

Виходячи з положень ст. 121 ЦПК України, якщо позовна заява не відповідає вимогам, передбаченим ст.ст. 119, 120 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху та надає строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. 119, 121 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання недійсним рішення сільської ради, визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку, визнання недійсним договору дарування земельної ділянки - залишити без руху, надавши строк для виправлення недоліків тривалістю 5 днів з дня отримання даної ухвали.

У випадку, якщо недоліки позовної заяви у визначений строк не будуть усунені, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Д.Д.Усатов