Придніпровський районний суд м.Черкаси
У Х В А Л А

26 вересня 2017 року Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

Головуючого судді: Казидуб О.Г.

при секретарі: Зайцевій О.І.

розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Казидуб О.Г по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 ,треті особи : Черкаська міська рада, ПАТ «КБ «Приватбанк» про встановлення юридичного факту проживання однією сім»єю без державної реєстрації та визнання об»єктів спільної власності подружжя та розподіл майна подружжя -,

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 треті особи : Черкаська міська рада, ПАТ «КБ «Приватбанк» про встановлення юридичного факту проживання однією сім»єю без державної реєстрації та визнання об»єктів спільної власності подружжя та розподіл майна подружжя.

В ході розгляду справи позивачка заявила клопотання про відвід судді Казидуб О.Г.,який оголосила в судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 ,в якому зазначено ,що в провадженні Придніпровського районного суду м. Черкаси перебуває цивільна справа за позовними вимогами ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення юридичного факту проживання однією сімєю, визнання обєктом спільної власності подружжя та розподіл спільного майна подружжя.

Відповідно до частин 2 та 3 ст. 23 ЦПК України на підставах, зазначених зокрема у ст. 20 цього Кодексу, судді може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у справі. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим до початку зясування обставин справи та перевірки їх доказами. Заявляти відвід після цього дозволяється лише у випадках, коли про підставу відводу стало відомо після початку зясування обставин справи та перевірки їх доказами, що має місце у даному випадку.

Стаття 20 ЦПК України встановлює підстави для відводу судді, у тому числі якщо є інші обставини (крім перелічених пунктами 1...4 частини першої цієї статті), які викликають сумнів в обєктивності та неупередженості судді.

Такі сумніви у позивачки виникли і стали відомі під час розгляду справи по суті, а саме під час допиту свідків, до вивчення доказів.

Підставою для виникнення сумніву щодо обєктивності та неупередженості судді є недотримання ним обовязку, покладеного частиною другою ст. 160 ЦПК України: «Головуючий керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками цивільного процесу їх процесуальних прав і виконання ними обовязків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та обєктивного зясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи». Всупереч зазначеній нормі процесуального права головуюча суддя постійно ухилялася від виконання свого обовязку забезпечити повне, всебічне та обєктивне зясування обставин справи. Так, про це свідчить поведінка відповідача ОСОБА_2 в ході судового розгляду справи, його не коректні висловлювання у бік свідків, коментування показів свідків, т а неналежне реагування на це головуючої, що в деякій мірі унеможливлювало допит свідків. Вважаю, що нинішній склад суду під головуванням судді Казидуб О.Г. не в змозі обєктивно та неупереджено розглянути справу, деякі питання які задавалися суддею свідчать про упередженість судді. Крім того, у вину позивача поставлено постійне відкладання розгляду справи, хоча всього двічі було перенесено розгляд справи за клопотанням позивачки, до серпня 2017 р. розгляд справи постійно відкладався не з вини позивачки,а на підставі заяв відповідача або зайнятості судді у інших справах. Також, після допиту свідків зі сторони позивачки у свідків виниклі сумніви у неупередженості судді про що вони повідомили після судового засідання позивачку та адвоката. Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 20 ЦПК України « суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу , якщо є обставини, які викликають сумнів в обєктивності і в неупередженості судді ».Статтею 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства України, гарантовано, що кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обовязків має право на справедливий відкритий розгляд упродовж розумного строку неналежним і безстороннім судом. Вимога « безсторонності », згідно з прецедентною судовою практикою Європейського суду з прав людини / рішення у справах «Білуха проти України», « Салов проти України», « Мироненко проти України », « Фельдман проти України»/ характеризується двома критеріями : по - перше, суд / суддя / повинні бути субєктивно вільним від упередженості чи зацікавленості у результаті розгляду справи; по - друге, бути обєктивно безстороннім тобто, суд повинен гарантувати виключення будь - якого обґрунтованого сумніву стосовно його безсторонності. Важливим питанням є довіра, яку в демократичному суспільстві суди мають викликати в громадськості / рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ветштайн проти Швейцарії»/. Довіра це субєктивне ставлення особи на підставі внутрішнього переконання з урахуванням зовнішніх обставин й цілком очевидно, що дії та рішення , яки судом вчинені в межах закону, але всупереч інтересам однієї зі сторін, сприймаються цією стороною як негативні й у звязку з цим викликають недовіру до суду. При цьому, можливість переконання особи у протилежному залежить від обґрунтування законності вчинення судом дій. Згідно до ст. 17 3акону України « Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини » від 23 лютого 2006 р. № 3477-ІV « суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду як джерело права ». Із практики Європейського суду з прав людини випливає, що важливим питанням є питання довіри , які суду повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві .У вищевказаних справах Європейський суд з прав людини зауважив , що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності повинна визначатися за субєктивними та обєктивними критеріями . Відповідно до субєктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді,тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність. Відповідно до обєктивного критерію визначається серед інших аспектів чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь - яких сумнівів у його безсторонності. Оскільки один із учасників даного процесу має враження упередженості та необєктивності судді , щоб усунути сумніви щодо його реалізації права на справедливий судовий розгляд та законності судового рішення у відповідності до принципів ст. 6 Європейської конвенції з прав людини. Просить відвести головуючого суддю Казидуб Олену Григорівну від розгляду цивільної справи № 712/133305/15-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення юридичного факту проживання однією сімєю, визнання обєктом спільної власності подружжя та розподіл спільного майна подружжя.

Представник відповідача ОСОБА_2 просив вирішити спір на розсуд суду та вважає, що позивачі не вірно обрали спосіб захисту,щоб виправити свої помилки,вони хотять справу розпочати спочатку,тому заявлять відвід.

Відповідач ОСОБА_2 підтримав думку адвоката.

Заслухавши думку осіб, які беруть участь у справі, суд не вбачає підстав для задоволення заяви про відвід судді, так як обставини на які посилаються в заяві позивачка не передбачені ст. 20, 21 ЦПК України в якості підстав для відводу судді.

Інших обставин, які б викликали сумнівів в обєктивності та неупередженості судді не виявлено.

Керуючись ст. 20-24 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід суді ОСОБА_4Г по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 треті особи : Черкаська міська рада, ПАТ «КБ «Приватбанк» про розірвання шлюбу, встановлення юридичного факту проживання однією сім»єю без державної реєстрації та визнання об»єктів спільної власності подружжя та розподіл майна подружжя - відмовити.

Судовий розгляд продовжити в тому ж складі суду.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Головуючий: ОСОБА_4