Провадження № 2/229/1644/2017
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2017 року Дружківський міський суд Донецької області у складі:

у складі: головуючого судді Гонтар А.Л.

при секретарі Костенко В.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Дружківка цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Дружківської міської ради про визначення додаткового строку для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в :

позивач ОСОБА_1 18 вересня 2017 р. звернулась до Дружківського міського суду з позовною заявою до Територіальної громади в особі Дружківської міської ради про визначення додаткового строку для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини.

Свої позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтувала тим, що 23 березня 2014 року померла ОСОБА_2 Після її смерті залишилось спадкове майно у вигляді квартири № 18 жилого будинку № 10 по вул. Космонавтів у м.Дружківка Донецької області. Вказана квартира належала ОСОБА_2, яка склала заповіт на її ім'я. Таким чином, вона є спадкоємцем після смерті ОСОБА_2

Просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла 23 березня 2014 року.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з'явилась, надала суду заяву з клопотанням розглядати справу у її відсутності, наполягає на задоволенні позових вимог.

Представник відповідача у судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи їх повідомлено належним чином. Заяву про відкладення розгляду справи суду не надали, поважність причин неявки до суду не надали.

З огляду на це на підставі ст. 197 ЦПК України, суд, вважжає за можливе розгядати справу у відсутності сторін, на підставі наявних доказів, без фіксації судового процесу.

Суд, дослідивши докази по справі, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню за наступних підстав.

Згідно зі статтею 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 померла 23 березня 2014 року, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія І-НО № 756243 від 24 березня 2014 року (а.с. 10).

Відповідно до заповіту від 29 лютого 2012 року ОСОБА_2 належну їй квартиру, яка розташована АДРЕСА_1, заповіла ОСОБА_1 (а.с. 12).

Позивач не звернулась своєчасно до нотаріальної контори, оскільки не перебуває у родинних зв'язках із померлої, а тому не мала можливості своєчасно отримати інформацію про її смерть. Крім того, з 14 квітня 2014 року за місцем її мешкання проводиться антитерористична операція відповідно до Указу Президента України від 13 квітня 2014 року, що ускладнює переміщення через так звану "лінію зіткнення", а державні установи та організації не здійснюють свою діяльність на тимчасово непідконтрольній території.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

ОСОБА_1 зазначає, що вона не проживала зі спадкодавцем за заповітом, а нотаріус не вчиняв дій щодо розшуку та повідомлення її як спадкоємця за заповітом, про існування заповіту їй стало відомо лише після спливу шестимісячного строку, встановленого для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобовязана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 чинного на час виникнення спірних правовідносин Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.

Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус розяснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

Але позивач юридичної освіти не має, працівники нотаріальної контори не роз"яснили їй її права.

Суд вважає, що такі пояснення позивача щодо причин пропуску строку для звернення в нотаріальну контору з приводу прийняття спадщини є зрозумілими і переконливими. Більш того, ці пояснення позивача ніким не спростовані.

Враховуючи вказані конкретні обставини, відсутність заперечень відповідача щодо задоволення позовних вимог позивача, відсутність інших спадкоємців першої черги і відсутність спору про право на спадщину, у суду є підстави, що передбачені ч.3 ст. 1272 ЦК України для надання додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Суд, вважає, що ОСОБА_1 пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини, тому йому можливо визначити додатковий термін, достатній для подання позивачем заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного і керуючись ст. 10, 60, 66, 212, 215 ЦПК України, ст. 1268-1270, 1272 ЦК України, суд

в и р і ш и в :

позовні вимоги ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Дружківської міської ради про визначення додаткового строку для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 для прийняття спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_2, померлої 23 березня 2014 року, додатковий строк у шість місяців з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду Донецької області через Дружківський міський суд протягом десяти днів після оголошення рішення.

Суддя: А. Л. Гонтар