У Х В А Л А

27листопада2017 року м.Дніпро

Суддя Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровськ Яковлев Д.О., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи орган опіки і піклування Шевченківського району у м.Дніпро, ОСОБА_3 про визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

До Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровськ надійшла зазначена вище позовна ОСОБА_4 в якій позивач просить суд:

-встановити факт володіння ОСОБА_5 на праві власності на 15/24 частин домоволодіння по АДРЕСА_1 (літ А-1 житловий будинок житловою площею 22,1 кв.м., літ Б, б сараї глинобетоні, літ В, Г, Д, Е сараї глинобетоні глиновалькові, літ Ж убиральня дощата; літ - №1-4 огородження дощаті) з 2000 року по теперішній час;

-визнати за ОСОБА_1 права власності на 15/24 частин домоволодіння по АДРЕСА_1 (літ А-1 житловий будинок житловою площею 22,1 кв.м., літ Б, б сараї глинобетоні, літ В, Г, Д, Е сараї глинобетоні глиновалькові, літ Ж убиральня дощата; літ - №1-4 огородження дощаті) за набувальною давністю.

Згідно ч.1 ст.122 ЦПК України, суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому цим Кодексом.

Вимоги до форми і змісту позовної заяви закріплені в ст.119 ЦПК України.

Відповідно до ч.5 ст.119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Порядок сплати та ставки судового збору визначені Законом України «Про судовий збір».

Пунктом 1 частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Пунктом 4 частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду заяви у справах окремого провадження, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як роз`яснено у п.12 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» у випадках об`єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону №3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру.

Позивачем до позовної заяви додано квитанції про сплату судового збору у розмірі 702 грн.

Згідно доданої до позовної заяви копії висновку про вартість спірного об`єкта нерухомості, то ринкова вартість об`єкту становить 70 159 грн.

З урахуванням того, що позивачем заявлено вимоги як майнового так і не майнового характеру (встановлення факту володіння), приймаючи до уваги, що останньою сплачено судовий збір у розмірі 702 грн., що відповідно становить один відсоток ціни позову (вимога про визнання права власності), позовна заява є такою, що не відповідає вимогам ч.5 ст.119 ЦПК України, оскільки до неї не додано квитанцію про сплату судового збору за вимогу щодо встановлення факту володіння, яка носить немайновий характер і розраховується за правилами визначеними п.4 ч.1 ст.4 ЗУ «Про судовий збір», а тому вважаю за необхідне запропонувати позивачу доплатити судовий збір у розмірі 320 грн.

До того ж позовна заява не відповідає вимогам п.1 ч.2 ст.119 ЦПК України, яка говорить про те, що позовна заява повинна містити найменування суду.

Як вбачається з позовної заяви ОСОБА_1 , то остання звертається з позовом до Шевченківського районного суду м.Дніпро, в той час як дана справа підсудна Бабушкінському районному суду міста Дніпропетровськ.

Крім того, згідно доданих до матеріалів справи копій документів, то спірний об`єкт нерухомості розташований по АДРЕСА_1 , в той час як позивач ставить вимогу про визнання права власності на домоволодіння по АДРЕСА_1 .

Також, пунктами 5, 6 частини 2 статті 119 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Відповідно до ч.1 ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов`язання довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.57 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Як зазначає позивач, на обґрунтування заявлених вимог, у неї відсутнє інше помешкання для проживання крім будинку АДРЕСА_1 , однак на підтвердження зазначеного не надає жодного належного доказу.

Також суперечить вказаному і додана до позовної заяви копія довідки про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку, осіб від 19 жовтня 2017 року, згідно якої ОСОБА_1 є співвласником будинку АДРЕСА_2 .

Крім того згідно копії паспорта місце перебування ОСОБА_1 зареєстровано по АДРЕСА_3 .

Вважаю необхідне звернути увагу позивача, що на обґрунтування своїх вимог, нею не надано жодного доказу про належність ОСОБА_2 , на час звернення з позовом до суду, спірного об`єкту нерухомості. Копія довідки наданої КП «Дніпропетровське міжміське бюро технічної інвентаризації» 21 квітня 2017 року за вих.№5164 по перше містить інформацію про власників домоволодіння АДРЕСА_1 , а по друге інформація дана станом на 31 грудня 2012 року, в той час як з позовом позивач звертається у 2017 році.

Також, додані до позовної заяви копії квитанцій, на підтвердження викладених в позові обставин, є не чіткими, що робить неможливим їх дослідження.

Частиною 1 статті 121 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Виходячи з викладеного вище, позовна заява є такою, що не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з наданням часу для усунення визначених в ухвалі суду недоліків.

Керуючись ст.ст.3, 57-58, 119-121, 208-210 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_6 до ОСОБА_2 , треті особи орган опіки і піклуванняШевченківського району у м.Дніпро, ОСОБА_3 про визнання права власності залишити без руху.

Запропонувати позивачу у триденний строк (три календарні дні) з дня отримання копії ухвали про залишення позову без руху подати до канцелярії судупозовну заяву в новій редакції з урахуванням визначених в ухвалі суду зауважень; копії чеків про сплату комунальних платежів в належній якості; докази на підтвердження зазначених в позові обставин та усунення зазначених в ухвалі суду суперечностей; квітанцію про сплату судового збору у розмірі 320 грн. (реквізити: отримувач коштів - УДКСУ у Шевченківському районі м. Дніпра, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37989274; банк отримувача - ГУ ДКСУ в Дніпропетровській області; код банку отримувача (МФО) 805012; рахунок отримувача 0004, код класифікації доходів бюджету 22030101)

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог суду у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.О.Яковлев