Справа № 405/1057/16-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.05.2016 року Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі:

головуючого судді Плохотніченко Л.І.

за участю секретаря Волошиної І.С.

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кіровограді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до управління власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради, третя особа: ОСОБА_2 про встановлення розміру частки у спільній сумісній власності

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася в Ленінський районний суд м. Кіровограда з позовом до управління власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради про встановлення розміру частки у спільній сумісній власності зазначивши, що після смерті її чоловіка ОСОБА_3 залишилося спадкове майно, на яке вона та відповідач, як спадкоємці за законом мають право. Але у звязку з тим, що договором міни квартир не встановлено розміру часток кожного із співвласників, для встановлення складу спадкового майна позивач з даним позовом звернулася до суду.

Представник позивача у судове засідання зявилася, надала пояснення, відповідно до яких позовні вимоги підтримала та посилаючись на викладені обставини позов просила задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання зявився, надав пояснення та письмову заяву, згідно з якою проти задоволення позову не заперечував.

Заслухавши сторін, дослідивши матеріали справи та з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позов задоволенню не підлягає з таких підстав.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про одруження серії II-ЯК № 0476316 від 3 листопада 1967 року, виданого гор бюро ЗАГС м. Кіровограда, 3 листопада 1967 року між ОСОБА_3 та позивачкою було зареєстровано шлюб, актовий запис № 1678.

08 лютого 1994 року між ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_1, яка діяла також від імені неповнолітнього ОСОБА_7 з одного боку та ОСОБА_3 і ОСОБА_8 з іншого боку було укладено Договір міни, згідно з яким ОСОБА_4, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 поміняли належні їм на праві особистої власності три пятих частини квартири, що знаходяться в АДРЕСА_1, на квартиру, що знаходиться в АДРЕСА_2, яка належить ОСОБА_3 та ОСОБА_8, на праві особистої власності.

3/5 частини квартири належали гр. ОСОБА_4. ОСОБА_5, ОСОБА_7 на підставі свідоцтва про право власності виданого Кіровоградською міською радою народних депутатів 8 липня 1993 року та зареєстрованого в Кіровоградському БТІ 9 липня 1993 року за № 6990/23П, що підтверджується зазначеним вище договором міни квартир.

В результаті вказаного договору міни у власність ОСОБА_4, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 перейшла квартира в АДРЕСА_3, а ОСОБА_3 та ОСОБА_8 перейшло 3/5 частини квартири № 9, що знаходиться за адресою: в м. Кіровограді по вул. Куропятникова, буд. 15.

Згідно з архівною довідкою № 15856 від 14.12.2015 року, виданою ОКП «Кіровоградське ОБТІ», 3/5 частки квартири № 9 по вул. Куропятникова, що у буд. № 15 у м. Кіровограді на праві власності, відповідно до Договору міни від 08.02.1994 року належать ОСОБА_3 та ОСОБА_8, ОСОБА_1 та ОСОБА_6 кожній по 1/5 частини цієї ж квартири, на підставі свідоцтва про право власності на житло від 08.07.1993 року, № 5245.

Відповідно до виданої КП «ЖЕО №2 КМР» довідки від 01.12.2015 року № 859 (а.с.10), ОСОБА_8, 16.11.1014 р. була прописана за адресою: АДРЕСА_4.

Листом центрального відділу державної реєстрації актів цивільного стану по місту Кіровоград Кіровоградського міського управління юстиції від 22.04.2016 року № 556-06/04-34 повідомлено суд про наявність актового запису про смерть 2225 від 11.08.1997 року, стосовно ОСОБА_8.

19.11.2013 року ОСОБА_3 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії I ОЛ № 181099 від 20.11.2013 року, виданим міським відділом по державній реєстрації смертей реєстраційної служби Кіровоградського міського управління юстиції, актовий запис № 2984.

03.02.2016 року приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу ОСОБА_9 позивачу було розяснено, що для встановлення складу спадкового майна, необхідно звернутися до суду для визначення розміру частки спадкодавця, як співвласника у спільному сумісному майні 3/5 часток вищевказаної квартири.

Відповідно до ст. 1 ЦК України цивільним законодавством регулюються особисті немайнові та майнові відносини (цивільні відносини), засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників.

Згідно з ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів (ч. 1 ст. 3 ЦПК України).

У відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема визнання права.

Відповідно до ст. 28 ЦПК України здатність мати цивільні процесуальні права та обов'язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю (ч.1 ст. 368 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

Співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності, крім випадків, установлених законом (ст. 370 ЦК України).

Згідно зі ст. 372 ЦК України майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними, крім випадків, установлених законом.

Таким чином, аналіз вищенаведених норм свідчить про право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності та поділ між співвласниками майна лише у співвласників, але не у інших осіб.

Крім того, представником позивача надано пояснення, з яких вбачається, що після смерті ОСОБА_8, померлої 10.08.1997 року, яка приходилася тіткою ОСОБА_3, останній не звертався до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, будь-яких фактичних даних щодо документального підтвердження права власності ОСОБА_3 на належну ОСОБА_8 частку квартири позивачем не надано.

Під час розгляду справи, крім розяснення передбачених статтями 27, 31 ЦПК України процесуальних прав та обовязків, представнику позивача було розяснено право на звернення до суду з позовом про визнання права власності на спадкове майно, після смерті спадкодавця.

Оцінюючи правильність обраного позивачем способу захисту права та з метою з`ясування характеру спірних правовідносин, суд вважає, що позовні вимоги не можуть бути задоволені, оскільки, з урахуванням ч. 2 ст. 16 ЦК України позивачем не вірно обраний спосіб захисту свого права.

За ст. 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ч. 1 ст. 57 ЦПК України доказами є будь - які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущення.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 57 60, 79, 88, 174, 213-215, 218 ЦПК України

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до управління власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради про встановлення розміру частки у спільній сумісній власності відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Кіровоградської області через Ленінський районний суд м. Кіровограда.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Л. І. Плохотніченко