03 листопада 2016 року Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - судді Лях М.Ю.,
при секретарі - Хомінської Т.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб з відповідачем ОСОБА_3 посилаючись на те, що сімейне життя з відповідачем не склалось через відсутність взаєморозуміння між ними, втрату почуття любові один до одного. Позивач зазначає, що з серпня 2016 року шлюбні відносини між сторонами припинені, спільне господарство не ведуть, збереження шлюбу неможливе, у зв'язку з чим позивач просить суд розірвати укладений з відповідачем шлюб.
В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з'явилась, про дату, час і місце розгляду справи була повідомлена належним чином, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує, просить позов задовольнити.
В судове засідання відповідач ОСОБА_3 не з'явився, був повідомлений про дату, час і місце розгляду справи належним чином, причини неявки суду не повідомив, тому враховуючи, що позивач не заперечує проти ухвалення заочного рішення, суд, відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України, вважає необхідним розглянути справу на підставі наявних у справі доказів з ухваленням заочного рішення.
Суд, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об'єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Судом встановлено, що згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 24.06.1995 року між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 було укладено шлюб, який був зареєстрований Іскрівською сільською Ради народних депутатів Чутівського району, актовий запис № 1 (арк. справи 4).
Як вбачається з матеріалів справи сторони від шлюбу мають спільних дітей - ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_4 (арк. справи 5-6).
Відповідно до ч. 1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.
Відповідно до ч.2 статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлене, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Відповідно до ч.1 ст. 11 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданими відповідно до цього кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, як беруть участь у справі.
Під час розгляду справи встановлені та підтверджені наступні причини подання позовної заяви про розірвання шлюбу, а саме відсутність взаєморозуміння, стійких сімейних відносин, різне ставлення у сторін до усвідомлення та виконання прав та обов'язків подружжя. За таких обставинах подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам кожного з них. У зв'язку з чим, позовна заява про розірвання шлюбу підлягає задоволенню з огляду на положення ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України.
Позивач не вимагає компенсації за понесені судові витрати, пов'язані із зверненням до суду і розглядом цивільної справи.
На підставі викладеного, керуючись статтями 10, 88, 213, 214, 218, ЦПК України, статтями 104, 105, 110, 112 Сімейного кодексу України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Розірвати шлюб, укладений міжОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрований 24.06.1995 року Іскрівською сільською Ради народних депутатів Чутівського району актовий запис № 1
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Відповідно до ч. 2 ст. 232 ЦПК України позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя Київського районного суду
м. Харкова М.Ю. Лях