Справа № 236/216/16-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"01" лютого 2016 р. м.Красний Лиман

Суддя Краснолиманського міського суду Донецької області, ОСОБА_1. , розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 до територіальної громади в особі виконавчого комітету Краснолиманської міської ради Донецької області про визнання факту сумісного мешкання,визнання права власності на спадкове майно, -

В С Т А Н О В И В:

29.01.2016 року ОСОБА_2, звернулася до суду з позовом до територіальної громади в особі виконавчого комітету Краснолиманської міської ради Донецької області про визнання факту сумісного мешкання,визнання права власності на спадкове майно.

Відповідно до ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити:

1. найменування суду, до якого подається заява;

2. ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також імя представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів зв'язку, якщо такі відомі;

3. зміст позовних вимог;

4. ціну позову щодо вимог майнового характеру;

5. виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги;

6. зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав, для звільнення від доказування;

7. перелік документів, що додаються до заяви.

Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання.

До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

При зверненні до суду позивачем не сплачено судовий збір, але надано заяву з проханням звільнити її від сплати такого у зв»язку з тим, що матеріальне становище не дозволяє їй сплатити його має на утриманні сина-інваліда, отримує лише допомогу по догляду за ним в розмірі 1218 грн. на місяць.

Перевіривши надані позивачем докази в обгрнтування своєї заяви, поданої в порядку ст. 8 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI, прихожу до висновку про те, що заява задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Зокрема, частиною пятою статті 119 ЦПК передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Отже, якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обовязковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору (частина пята статті 119 ЦПК), не буде поданий у строк, установлений судом, визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві (стаття 121 ЦПК) або залишення заяви без розгляду (пункт 8 частини першої статті 207 ЦПК).

Статтями 3 і 4 Закону № 3674-VI визначено обєкти справляння судового збору, його розміри та перелік позовних заяв чи інших заяв, передбачених процесуальним законодавством, за подання яких судовий збір не справляється.

Подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є обєктом справляння судового збору.

У випадках обєднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною пятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обовязок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною пятою статті 216 ЦК).

Проте, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент предявлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд (частина друга статті 80 ЦПК). Остаточне визначення в процесі розгляду справи ціни позову (дійсної вартості спірного майна), а отже, і суми судового збору, здійснюється судом із наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору.

Враховуючи те, що позивачем об»єднано в одному позові дві вимоги немайнового характеру та майнового, судовий збір повинен бути сплаченим за кожну з них: немайнові вимоги у розмірах, встановлених п/п 4 п.1 ч.2 ст.4 Закону № 3674-VI в розмірі 0,2 розміру мінімальної заробітної плати(275,6 грн.) та майнові - п.п 1 п.1 ч.2 ст.4 Закону № 3674-VI в розмірі 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати(551,20 грн.) та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати(6890,0 грн.).

Законодавцем передбачена можливість відстрочення, розстрочення судового збору, його зменшення або звільнення від сплати. На підставі ст. 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Але надані позивачем докази з достовірністю свідчать про те, що майновий стан дозволяє ї їй сплатити фактично мінімальний розмір збору, враховуючи встановлену позивачем ціну позову, бо знаходячись з 1999 року в такому ж майновому положенні вона сплачувала значні витрати за надання правової допомоги по вказаній цивільній справі, про що свідчить копія рішення суду № 236/865/13-ц від 01.08.2014 року. Крім того, в разі задоволення позову позивач значно поліпшить своє матеріальне становище, отримавши у власність 2 житлових будинки з господарськими спорудами, які мають значну вартість, навіть за тими цінами, на які посилається позивач.

У зв»язку з відмовою у задоволенні заяви про звільнення позивача від сплати судового збору, вважаю позовну заяву ОСОБА_2 поданою з порушенням ст.119 ЦПК України відсутність документу, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ст.121 ЦПК України заява, яка подана без додержання вимог, викладених у статтях 119-121 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.82,119,121 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_2 у завдоеоленні заяви про звільнення від сплати судового збору у зв»язку з відсутністю підстав.

Позовну заяву ОСОБА_2 до територіальної громади в особі виконавчого комітету Краснолиманської міської ради Донецької області про визнання факту сумісного мешкання,визнання права власності на спадкове майно - залишити без руху

Надати можливість ОСОБА_2 у 5-денний строк з дня отримання копії ухвали виправити вказані недоліки - сплатити судовий збір за такими реквізитами: отримувач - Краснолиманський УК/отг м. Красний Лиман/22030001, код отримувача (ЄДРПОУ)- 37894853, банк отримувача - ГУДКУСУ у Донецькій області, МФО 834016, рахунок отримувача 0564, код класифікації доходів бюджету - 22030001 «Судовий збір(Державна судова адміністрація України,050)», в противному разі заява буде вважатися неподаною та повернута. .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя -