УХВАЛА

про залишення без руху

30 вересня 2016 року м. Хмельницький

Суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Мороз В.О., під час розгляду питання про можливість відкриття провадження у справі за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, -

встановила:

28 вересня 2016 року ОСОБА_1 звернувся до Хмельницького міськрайонного суду із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документу.

Встановлено, що при поданні заяви не дотримано наступні вимоги закону.

Згідно з ч.3 ст. 235 ЦПК України заяви окремого провадження мають відповідати загальним правилам, у звязку з чим, при їх складанні та поданні необхідно дотримуватись вимог ст.ст.119-120 Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 26 ЦПК України у справах наказного та окремого провадження особами, які беруть участь у справі, є заявники, інші заінтересовані особи, їхні представники.

Окрім того, згідно ч. 4 ст. 235 ЦПК України справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Заяву про встановлення факту належності правовстановлюючого документа можуть подавати: - особа - власник правовстановлюючого документа, якій необхідно довести належність цього документа їй; - спадкоємці померлої особи - власника цього документа для оформлення спадкових прав; - утриманці померлого для одержання пенсії; - прокурор у порядку статей 45, 46 ЦПК; - інші особи, які заінтересовані у встановленні факту.

Заінтересованими особами залежно від мети встановлення факту можуть бути: військкомати, органи внутрішніх справ, управління соціального захисту населення, управління Пенсійного фонду України, територіальна громада, фінансові органи, органи виконавчої влади з питань житлово-комунального господарства, навчальні заклади, ощадкаси, органи страхування тощо.

А як вбачається із заяви про встановлення факту належності правовстановлюючого документу у заяві не зазначено заінтересовану особу.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст. 258 ЦПК України у заяві про встановлення факту повинно бути зазначено який факт просить встановити заявник та з якою метою; причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

В Постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31.03.1995 року зі змінами в п.3 указано, що вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, так і вимогам щодо її змісту. Якщо в заяві не зазначено, який конкретно факт просить встановити заявник, з яких причин неможливо одержати або відновити документ, що посвідчує даний факт, якими доказами цей факт підтверджується або до заяви не приєднано довідки про неможливість одержання чи відновлення необхідних документів, суддя постановляє ухвалу про залишення заяви без руху і надає заявникові строк для виправлення недоліків. У разі невиконання цих вказівок заява вважається неподаною і повертається заявникові, про що суддя постановляє мотивовану ухвалу.

Про це зазначено і в Листі Верховного Суду України від 01.01.2012 року «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення», а саме там прописано, що коли установи, які видали ці документи, не можуть виправити допущені в них помилки, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 256 ЦПК громадяни мають право звернутися до суду із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документа. Для порушення в судах справ про встановлення належності правовстановлюючих документів необхідно подавати заяву з доказами того, що цей документ належить заявнику і що організація, яка його видала, не може внести до нього відповідні виправлення.

Важливе значення має вимога про обов'язкове зазначення у заяві мети встановлення юридичного факту, оскільки мета дає можливість зробити висновок, чи дійсно цей факт є юридичним і чи тягне він правові наслідки. У заяві необхідно, також, вказати причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт, та навести докази його існування.

Всупереч вимогам вищевказаних норм заявником взагалі не сформульовано з якою метою він просить встановити факт, а також до заяви не додано доказів про неможливість внести зміни в правовстановлюючий документ в позасудовому порядку.

Також, відповідно до п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» із змінами внесеними Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22.05.2015 року, що набрав чинності 01.09.2015 року, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

А тому, заявник повинен сплатити судовий збір у розмірі 551 грн. 20 коп. за подання до суду позовної заяви, подавши суду оригінал квитанції про сплату такого.

Судовий збір підлягає сплаті за такими реквізитами: отримувач коштів УДКСУ у Хмельницькому районі, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38045535, банк отримувача ГУДКСУ в Хмельницькій області, код банку отримувача (МФО) 815013, рахунок отримувача 0490, код класифікації доходів бюджету 22030001 (ідентифікаційний код суду: 26515061).

Згідно ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 119 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Клопотання про витребування доказів до заяви не подавалось, не зазначено, в чому полягають складнощі з отриманням доказів.

Згідно ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119, 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин вказану заяву про встановлення факту, що має юридичне значення слід залишити без руху, надати заявнику строк для усунення зазначених недоліків.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 119, 120, 121 ЦПК України, суддя

постановила:

Заяву Хмельницької міської ради про встановлення факту, що має юридичне значення, залишити без руху.

Повідомити заявника про необхідність виправити зазначені недоліки в строк, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання ухвали.

Копію ухвали направити заявнику.

Розяснити заявнику, що у разі невиконання ухвали суду, заява вважатиметься неподаною і буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: