АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 22-ц/793/2489/16Головуючий по 1 інстанції
Категорія : 30 Романенко В. А.
Доповідач в апеляційній інстанції
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2016 року Колегія суддів судової палати в цивільних справах апеляційного суду Черкаської області в складі:

головуючогоЮвшина В. І.
суддівГончар Н. І., Корнієнко Н. В.
при секретаріНаконечній М. М.

адвоката Гаврильченко В.М.

позивача ОСОБА_7

відповідача ОСОБА_8

представника відповідача ОСОБА_9

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_8 на рішення Соснівського районного суду Черкаської області від 05 жовтня 2016 року по справі за позовом ОСОБА_7 до ОСОБА_8 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,

в с т а н о в и л а :

ОСОБА_7 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_8 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, мотивуючи свої вимоги тим, що він являється власником квартири АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі - продажу від 01.06.2004 року, а відповідач ОСОБА_8 проживає над квартирою позивача.

Актом від 27.01.2014 року було встановлено, що 25.01.2014 року стався залив квартири АДРЕСА_1, причиною якого є прорив алюмінієвої батареї в квартирі АДРЕСА_2.

ОСОБА_7 стверджує, що внаслідок залиття квартири йому спричинена матеріальна та моральна шкода.

У зв'язку з чим просив суд стягнути з ОСОБА_8 на його користь 9656,40 грн. матеріальної шкоди та 6000 грн. моральної шкоди. 05.10.2016 року позивач подав до суду заяву про збільшення своїх позовних вимог та просив суд стягнути з відповідача на його користь матеріальну шкоду в сумі 35593 грн. та 6000 грн. моральної шкоди.

Рішенням Соснівського районного суду Черкаської області від 05 жовтня 2016 року позов задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_8 на користь ОСОБА_7 35593 грн. матеріальної шкоди, 487,20 грн. судового збору та 1699,40 грн. витрат на правову допомогу.

Не погоджуючись з вказаним рішенням ОСОБА_8 подала апеляційну скаргу, вважаючи, що рішення суду першої інстанції прийняте з порушенням норм матеріального права і просить скасувати рішення Соснівського районного суду Черкаської області від 05 жовтня 2016 року і ухвалити нове рішення, яким в задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Вислухавши сторони, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційних скарг, колегія суддів приходить до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Відповідно до роз'яснень Пленуму Верховного Суду України, що викладені в п. 2 Постанови від 18.12.2009 року №14 "Про судове рішення у цивільній справі", рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства відповідно до статті 2 ЦПК України, вирішив справу згідно з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин відповідно до статті 8 ЦПК, а також правильно витлумачив ці норми.

Обґрунтованим визнається рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні і які відповідають вимогам закону про їх належність і допустимість, або обставин, що не підлягають доказуванню, а також якщо рішення містить вичерпні висновки суду, що відповідають встановленим на підставі достовірних доказів обставинам, які мають значення для вирішення справи.

Рішення суду першої інстанції повністю відповідає зазначеним вимогам, оскільки ґрунтується на повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в сукупності.

Частково задовольняючи позов ОСОБА_7 до ОСОБА_8 про відшкодування шкоди, суд першої інстанції прийшов до висновку, що відповідно до ч.1 ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Колегія суддів повністю погоджується з таким висновком суду першої інстанції.

Встановлено, що ОСОБА_7 являється власником квартири АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі - продажу від 01.06.2004 року. 25.01.2014 року квартира АДРЕСА_1 була затоплена. Причиною затоплення є прорив алюмінієвої батареї в квартирі АДРЕСА_2, власником якої є відповідач ОСОБА_8 Зазначена обставина підтверджена актом від 27.01.2014 року, складеним комісією за участі представника ЖЄКу, власника квартири АДРЕСА_1 та власника квартири АДРЕСА_2.

Затопленням квартири було пошкоджено майно позивача ОСОБА_7, чим йому заподіяно матеріальні збитки. Добровільно відшкодувати заподіяні збитки відповідач ОСОБА_8 не бажає, тому позивач за захистом своїх порушених прав звернувся до суду.

Зазначені правовідносини регулюються Конституцією України, Цивільним Кодексом України та підзаконним нормативним актом - Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року N 76 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 р. за N 927/11207.

Частиною 4 статті 41 Конституції України визначено, що право власності є непорушним. Права і свободи людини і громадянина захищаються судом ( частина 1 статті 55 Конституції України).

Відповідно до статті 1166 ЦК України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

У разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (частина 2 п. 2.3.6 Правил N 76). Додатком N 4 до Правил N 76 визначена типова форма акта про залиття, в якому зазначається, де трапилась аварія, описується, що трапилось і які наслідки (що залито, які обсяги робіт, які речі ушкоджено), зазначаються причини залиття, надаються висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та інше.

Тобто факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та при будинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та при будинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою.

Крім того, акт обов'язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акту присутніми особами від потерпілої та з боку винної сторони не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім'я, по батькові) підписувати складений акт відмовились з таких-то причин).

В акті повинні бути відображені: дата складання акту (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. У разі, якщо присутні не усі члени комісії, або якщо винуватець події відмовляється підписувати акт, необхідно запросити свідків з числа сусідів. Вони також можуть засвідчити факт затоплення та скласти опис пошкоджень та зіпсованого майна.

Згідно акту від 27.01.2014 року встановлено, що причиною заливу квартири АДРЕСА_1 25.01.2014 року є порив алюмінієвої батареї (сучасного зразка) в квартирі АДРЕСА_2 в спальній кімнаті. Внаслідок заливу пошкоджено: коридор - частково залита стеля (пофарбовано водоемульсійною фарбою), частково пошкоджено шпалерне покриття стін; спальня - частково залита стеля (водоемульсійне фарбування), з'явилися руді плями, частково залито стіни (шпалерне покриття), спальня - частково залито стіну (шпалерне покриття); зал - частково залита стіна, на стіні відклеїлися шпалери. Вказаний акт складений в складі майстра дільниці № 4 Половинка В.М., мешканців житлового будинку АДРЕСА_3 ОСОБА_11, кв. АДРЕСА_4 ОСОБА_12 присутності мешканки кв. АДРЕСА_2 ОСОБА_8, якою даний акт підписано без зауважень (а.с. 8).

Відповідно до акту 28.01.2014 року, складеного майстром дільниці № 4 Половинка В.М, мешканців житлового АДРЕСА_3 ОСОБА_11, кв. АДРЕСА_4 ОСОБА_12 в присутності мешканки кв. АДРЕСА_2 ОСОБА_8 - підтверджено, що 25.01.2014 року стався залив квартири АДРЕСА_1 з кв. АДРЕСА_2. Внаслідок заливу пошкоджено: коридор - частково залита стеля (пофарбовано водоемульсійною фарбою), з'явилися руді плями обсягом 0,48 х 0,4 м2, (0,4 х 0,42) м2, частково пошкоджено шпалерне покриття на стінах обсягом (0,3 х 1,0) м2, (0,34 х 0,2) м2, (1,5 х 0,9) м2, (0,9 х 0,3) м2, (0,6 х 1,0) м2, (0,9 х 1,3) м2, (1,0 х 0,48) м2, (0,2 х 0,3) м2; спальня: частково залита стеля (водоемульсійне фарбування), пляма обсягом (1,1 х 0,2) м2, частково залито стіни (шпалерне покриття) плями обсягом (0,35 х 0,3) м2, (1,4 х 1,0) м2, частково залита стіна (шпалерне покриття) (1,6 х 0,5) м2: зал - частково залита стіна (шпалерне покриття) обсягом (0,6х 1,2) м2, (0,9 х 0,2) м2, (1,0 х 0,2) м2, (0,9 х 0,4) м2. В залі пошкоджено на підлозі ламінат обсягом (1,0 х 0,6) м2; коридор - частково пошкоджено на підлозі ламінат обсягом (1,3 х 1,0) м2, (1,2 х 2,0) м2. Причина заливу в квартирі АДРЕСА_2 в спальній кімнаті стався порив приладу опалення алюмінієвої батареї сучасного зразка. Мешканка кв. АДРЕСА_2 ОСОБА_8 від підпису відмовилася в присутності мешканців будинку ОСОБА_11 та ОСОБА_12, про що в акті засвідчила два свідки (а.с. 63).

Чинним законодавством передбачено, що в разі, якщо акт затоплення належно оформлений, необхідно з'ясувати суму завданої шкоди. Треба звернутися до оцінювача, що має кваліфіковане свідоцтво і саме його висновок є належним та об'єктивним підтвердженням події та збитків, яких вона спричинила. Окрім нього, варто задіяти спеціалістів вузького профілю: менеджерів з продажу будматеріалів, працівників будівничих бригад та інших експертів. Вартість втраченого чи пошкодженого майна може бути встановлена за допомогою чеків, квитанцій, прайсів. Якщо ремонт відбувався за договором підряду - сам договір, кошторис та акти прийому-передачі також можуть встановити вартість завданої шкоди точніше.

В суді першої інстанції за клопотанням позивача було проведено судово будівельно-технічної експертизи, згідно висновку якої зазначено, що вартість ремонтно-будівельних робіт, які необхідно виконати для усунення пошкоджень в квартирі АДРЕСА_1, які утворились в результаті залиття, на час складання висновку становить 35593 грн.(а.с. 149-164).

Посилання апелянта в своїй апеляційній скарзі про те, що експертиза була проведена через 2,5 роки після складання акту, що за цей час не можливо точно встановити суму завданої матеріальної шкоди є безпідставним, оскільки ґрунтується лише на припущеннях. З матеріалів справи вбачається, що судом першої інстанції декілька разів за клопотанням відповідачки ОСОБА_8 ухвалою призначалася експертиза, проте у зв'язку з несплатою відповідачкою коштів, експертиза не проводилась. Інших доказів на підтвердження своїх заперечень ОСОБА_8 не надано.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначені статтею 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Вказана стаття унормовує загальні підстави для відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов'язань.

Фактичною підставою для застосування такого виду відповідальності є вчинення особою правопорушення.

Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв'язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Відсутність хоча б одного з цих же елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Шкода - це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав і інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний зв'язок як елемент цивільного правопорушення виражає зв'язок протиправної поведінки і шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода наслідком.

Затопленням квартири ОСОБА_7 завдана матеріальна шкода. Розмір матеріальної шкоди підтверджується висновком експертизи. Відповідач в суді першої інстанції вказаний розмір шкоди не визнавав, належних та допустимих доказів відсутності заподіяної нею шкоди не надала, тоді як відповідно до частини 2 статті 1166 ЦК України доказування відсутності своєї вини та шкоди покладено саме на відповідача, а зазначені нею обставини про можливе завдання шкоди іншими запотленнями квартири та в інший час є лише припущеннями. Частиною 4 статті 60 ЦПК України визначено, що рішення суду не може ґрунтуватись на припущеннях.

Колегія суддів приходить до висновку про належність та допустимість даного висновку експертизи, так як він не спростований іншими доказами. Крім того, даний висновок експертизи відповідає обставинам зазначеним у актах та показам свідків. Відповідно до статті 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів.

Що стосується протиправної поведінки, то вона не повинна обов'язково мати форму кримінального чи адміністративного правопорушення. Протиправну поведінку може складати елемент цивільного правопорушення, тому статтею 323 Цивільного кодексу України передбачено, що ризик випадкового знищення та випадкового пошкодження (псування) майна несе його власник, якщо інше не встановлено договором або законом. Власником алюмінієвої батереї, в якої стався порив та витік гарячої води, що привів до затоплення квартири позивача та пошкодження його майна є відповідач ОСОБА_8, яка і повинна нести цивільно-правову відповідальність за заподіяну шкоду.

Дані про те, що затоплення квартири позивача сталося внаслідок пориву батереї в квартири відповідачки занесені в акти із слів самої ОСОБА_8, яка відмовилась підписувати акти в присутності свідків та не зазначила в них своєї незгоди або інших застережень.

За таких обставин суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи та правильно застосував норми матеріального та процесуального права і ухвалив правильне рішення.

Доводи апеляційної скарги перевірені судом апеляційної інстанції та визнані безпідставними.

Керуючись ст.ст. 209, 303, 307, 308, 315 ЦПК України, колегія суддів судової палати,

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_8 на рішення Соснівського районного суду Черкаської області від 05 жовтня 2016 року відхилити, а рішення Соснівського районного суду Черкаської області від 05 жовтня 2016 року залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з часу проголошення і може бути оскаржене в касаційному порядку до суду касаційної інстанції протягом двадцяти днів.

Головуючий :

Судді :