Номер провадження 2/754/4675/16
Справа №754/9175/16-ц
РІШЕННЯ

Іменем України

03 жовтня 2016 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Таран Н.Г.

за участю секретарів судового засідання Малинки А.Ю., Моторенко К.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві справу за позовом ОСОБА_1, яка діє від свого імені та в інтересах малолітньої ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 до Київської міської ради, третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві, про визнання права власності в порядку спадкування -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1, яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої - ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, звернулась до суду з позовом до відповідача про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Обгрунтовуючи позовні вимоги, посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_4. помер її чоловік -ОСОБА_3, з яким вона перебувала в шлюбі з 08.06.2012 року. Від шлюбу у них народилась дочка - ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина у вигляді 1/3 частини однокімнатної квартири АДРЕСА_1

30.12.2013 р. вище зазначена квартира була приватизована в рівних частинах на родину позивача, однак у зв'язку з скрутним матеріальним становищем після отримання свідоцтва про право власності, дане житло не було зареєстроване відповідно до вимог діючого законодавства.

Позивач, як спадкоємєць першої черги разом з малолітньою дочкою у визначений законом термін (шість місяців) звернулась з заявою про прийняття спадщини до П'ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори. Проте у видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус їй відмовила, оскільки право власності гр.ОСОБА_3 на 1/3 частину квартири не було зареєстровано відповідно до норм діючого законодавства. На підставі викладеного позивач просить суд визнати за нею та малолітньою дочкою ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 право власності по 1/6 частини квартири АДРЕСА_1, як право власності на спадкове майно за законом.

В судовому засіданні представник позивача повністю підтримала позовні вимоги та просила суд винести рішення про його задоволення з підстав, викладених у позовній заяві.

Представник відповідача - Київської міської ради в судове засідання не з'явився, від нього на адресу суду надійшли письмові пояснення та прохання слухати справу у їх відсутність та винести рішення відповідно до вимог діючого законодавства України.

Представник третьої особи - Головне управління юстиції у м. Києві, в судове засідання не з'явився, надіслав до суду пояснення з проханням розглядати справу у їх відсутність.

Суд вважає, що в матеріалах справи є достатньо даних про права та взаємовідносини сторін для розгляду справи за відсутності представника відповідача та представника третьої особи, проти чого не заперечувала представник позивача.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов висновку про задоволення позову виходячи з наступного.

В судовому засіданні судом було встановлено, що 08 червня 2012 р. між ОСОБА_3 та ОСОБА_1. було укладено шлюб, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1, виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві (а.с.6).

ІНФОРМАЦІЯ_1 року у подружжя народилась дочка - ОСОБА_2 (а.с.7).

Відповідно до свідоцтва про право власності від 30.12.2013 року, виданого відділом приватизації державного житлового фонду управління житлово - комунального господарства Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, квартира АДРЕСА_2 належить на праві спільної сумісної часткової власності гр. ОСОБА_3, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в рівних долях. Однак вище зазначене свідоцтво про право власності на всіх членів родини належним чином оформлено не було.

ІНФОРМАЦІЯ_5 року ОСОБА_3 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2, виданого Відділом реєстрації смерті у м. Києві Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві (а.с.5).

Відповідно до довідки Комунального концерну «Центр комунального сервісу» Деснянського району м. Києва №1910 від 22.06.2016 р., гр. ОСОБА_1 з 29.03.1990 року був зареєстрований і проживав за адресою: АДРЕСА_5 по день смерті (а.с.9).

26.03.2016 року ОСОБА_1 в своїх інтересах та інтересах дочки - ОСОБА_2, звернулась до П'ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини на 1/3 частину квартири АДРЕСА_2, що належала покійному - ОСОБА_3

Постановою від 17 червня 2016 року ОСОБА_4, державного нотаріуса П'ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори, відмовлено гр.гр. ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом в рівних частках кожній на 1/3 частину квартири АДРЕСА_3, після смерті їх чоловіка та батька - ОСОБА_3 в зв'язку з тим, що право власності на вищевказану квартиру не зареєстровано у встановленому законом порядку та було рекомендовано звернутися до суду.

З копії спадкової справи було встановлено, що крім дружини померлого - ОСОБА_1 та дочки померлого - ОСОБА_2 інших спадкоємців немає.

Згідно ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту цивільного права та інтересу може бути визнання права.

Судом встановлено, що померлий ОСОБА_3 не складав за життя заповіт щодо розпорядження своїм майном, а тому, в даному випадку, спадкування відбувається за законом.

На підставі ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до ст.ст. 1261, 1266 ЦК України у першу чергу спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який пережив, та батьки. Внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Згідно до ст.ст. 1268, 1270 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

На підставі п.4.14 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів.

Згідно зі ст. 182 ЦК України та ст. 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01.07.2004 року №1952-ІV, право власності на нерухомість підлягає обов'язковій державній реєстрації та виникає з моменту такої реєстрації. Будь-які правочини щодо нерухомого майна, в тому числі видача свідоцтва про право на спадщину, вчиняються, якщо право власності на таке майно зареєстровано згідно з вимогами цього Закону.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Таким чином, суд повно, всебічно та об'єктивно дослідивши всі зібрані по справі докази в їх сукупності, дійшов до висновку, що доводи, викладені в позові, обґрунтовані та доведені, в зв'язку з чим позовна заява підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 15, 16, 182, 1258, 1261, 1266, 1268, 1270 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування»,ст.ст. 60, 212-215, 218, 223, 294 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1, яка діє від свого імені та в інтересах малолітньої ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 до Київської міської ради, третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві, про визнання права власності в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 року ОСОБА_3 на 1/6 частину квартири АДРЕСА_4.

Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, право власності в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 року ОСОБА_3 на 1/6 частину квартири АДРЕСА_4.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду міста Києва через Деснянський районний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення, а особами, які брали участь у справі та не були присутні під час проголошення - протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Повний текст рішення виготовлено 07.10.2016 року.

Суддя: Н.Г.Таран