Справа №2-509/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

/заочне/

20 січня 2016 року м. Київ

Солом'янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Оксюти Т.Г.

при секретарі Горупа В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: Головне управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача та просила визначити додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2, строком у три місяці, який буде достатнім для подання нею заяви про прийняття спадщини.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_5, якому позивач була племінницею.

За життя ОСОБА_5 постійно допомагали його рідна сестра ОСОБА_3. та позивач.

Всі витрати на поховання ОСОБА_5 понесла позивач.

Після смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина на 1/3 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, яка належала йому на підставі свідоцтва про право власності.

Єдиними спадкоємцями за законом після смерті ОСОБА_5 були його рідна сестра ОСОБА_3. та онук ОСОБА_5

21.11.2014 року П'ятою Київською державною нотаріальною конторою була заведена спадкова справа.

21.11.2014 року ОСОБА_3. подала заяву до Бучанської міської державної нотаріальної контори Київської області про відмову від прийняття спадщини після смерті свого брата ОСОБА_5 на користь позивача, яка є племінницею померлого та донькою ОСОБА_3.

Позивач, за дорученням від ОСОБА_3., подала вказану заяву до П'ятої Київської державної нотаріальної контори, де нотаріус її прийняла і повідомила позивачу про те, що для того щоб прийняти їй спадщину потрібно зібрати усі необхідні документи, зокрема оригінали правовстановлюючих документів на спадкове майно.

Позивач зібравши усі необхідні документи подала їх державному нотаріусу.

Зазначила, що всі вищевказані дії були направлені на прийняття нею спадщини, проте, позивач як юридично необізнана людина, не знала, що її усної заяви про прийняття спадщини недостатньо для її прийняття.

Незважаючи на те, що в період строку для прийняття спадщини позивач неодноразово зверталась до державного нотаріуса, подавала їй усі необхідні документи, остання не повідомила позивача про необхідність написання заяви про прийняття спадщини.

21.08.2015 року позивач звернулась до П'ятої Київської державної нотаріальної контори з метою отримання свідоцтва про право на спадщину за законом, проте їй було відмовлено, у зв'язку з пропуском строку подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі вищевикладеного просила позов задовольнити.

Представник позивача в судове засідання не з'явився, надав заяву в якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив справу розглядати без його участі, проти ухвалення заочного рішення не заперечував.

Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з'явилась, про дату та час розгляду справи повідомлена належним чином, направила до суду пояснення в яких просила відмовити в задоволенні позову посилаючись на те, що Київська міська рада є неналежним відповідачем у даній справі.

Також, просила справу розглядати без її участі.

Суд, відповідно до ст.ст. 169, 224 ЦПК України вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних у ній матеріалів у її відсутність, оскільки неявка відповідача не перешкоджає постановленню заочного рішення, проти чого не заперечував представник позивача.

Третя особа Головне управління юстиції у м. Києві в судове засідання свого представника не направила, про дату та час розгляду справи повідомлена належним чином, про причини неявки суду не повідомила.

Треті особи ОСОБА_3. та ОСОБА_4 в судове засідання не з'явились, про дату та час розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки суду не повідомили.

Врахувавши заяву представника позивача, врахувавши письмові пояснення Київської міської ради, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_5, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Відділом реєстрації смерті у м. Києві 10.09.2014 року (а.с. 6).

Після смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина - 1/3 частина квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1, яка належала йому на підставі свідоцтва про право власності на житло від 09.08.2006 року, виданого Відділом приватизації державного житла Солом'янської районної в м. Києві державної адміністрації (а.с. 10).

Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкодавців).

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Єдиними спадкоємцями за законом після смерті ОСОБА_5 були його рідна сестра ОСОБА_3. та онук ОСОБА_4

21.11.2014 року після смерті ОСОБА_5, П'ятою Київською державною нотаріальною конторою була заведена спадкова справа №673/2014.

21.11.2014 року ОСОБА_3. подала заяву до Бучанської міської державної нотаріальної контори Київської області про відмову від прийняття спадщини після смерті свого брата ОСОБА_5 на користь позивача, яка є її донькою та племінницею померлого - ОСОБА_1

Із заявою про прийняття спадщини також звернувся ОСОБА_4, однак спадщину не прийняв, у зв'язку з тим, що ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 06.08.2015 року відносно нього були застосовані примусові заходи медичного характеру у виді госпіталізації до психіатричного закладу з суворим наглядом.

Після того, як ОСОБА_3. написала заяву про відмову від прийняття спадщини, позивач за дорученням від її імені, подала вказану заяву до П'ятої Київської державної нотаріальної контори.

Державний нотаріус роз'яснила позивачу, що для того, щоб їй прийняти спадщину необхідно зібрати документи, зокрема оригінали правовстановлюючих документів на спадкове майно та принести їх нотаріусу.

Позивач зібрала усі необхідні документи та подала їх державному нотаріусу П'ятої Київської державної нотаріальної контори.

21.08.2015 року позивач звернулась до П'ятої Київської державної нотаріальної контори з метою отримання свідоцтва про право на спадщину за законом.

Однак, державним нотаріусом було відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом з посиланням на те, що нею не було подано заяву в державну нотаріальну контору за місцем відкриття спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Після цього, 03.09.2015 року позивачем було подано заяву про прийняття спадщини.

Постановою П'ятої Київської державної нотаріальної контори від 03.09.2015 року було відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/3 частину квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1.

Вказане підтверджується матеріалами спадкової справи №673/2014, заведеної щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5

Позивач просила визначити додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2, строком у три місяці, який буде достатнім для подання нею заяви про прийняття спадщини.

Як на підставу своїх вимог посилалась на те, що нею були вчинені усі необхідні дії для прийняття спадщини, однак через свою юридичну необізнаність вона не подала у шестимісячний строк заяву про прийняття спадщини, а лише звернулась усно. Такого права їй не було роз'яснено і у нотаріальній конторі, на що слід зазначити наступне.

Як зазначено в ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Встановлено, що позивач, у встановлений законом строк не звернулась до нотаріальної контори за отриманням свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв'язку з юридичною необізнаністю.

Згідно вимог ст. ст. 27, 28, 29, 30 ЦПК України засобами доказування в цивільній справі є пояснення сторін і третіх осіб, показання свідків, письмові докази, речові докази і висновки експертів. Суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи. Обставини, які за законом повинні бути підтвердженні певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування. Кожна сторона має довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що позивач довела ті обставини, на які посилалась, як на підставу своїх позовних вимог.

Виходячи з наведеного, суд вважає за можливе визнати поважною причину пропуску позивачем терміну для прийняття спадщини та визначити додатковий строк для подання заяви про її прийняття.

Враховуючи те, що Київська міська рада, відповідно до покладених на неї повноважень, не відслідковує порушення прав спадкоємців, суд вважає, що відповідач звільнений від сплати судового збору.

Керуючись статтями 1216, 1217, 1218, 1272 ЦК України, статтями 10, 11, 27, 28, 29, 30, 57, 58, 59, 60, 169, 197, 209, 212, 213, 214, 215, 218, 224 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: Головне управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1, додатковий строк в три місяці для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2.

Перебіг зазначеного строку обчислювати з моменту набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення може бути переглянуто судом, який його постановив, за письмовою заявою відповідача, яка має бути подана протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя