Провадження № 2/756/647/16
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 січня 2016 року Оболонський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Жука М.В.,

при секретарях Ніжегородцевій О.О., Іванові В.О., Ільченко Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_3, провстановлення порядку користування квартирою,

в с т а н о в и в:

У серпні 2015 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_3, провстановлення порядку користування квартирою.

В обґрунтування позову ОСОБА_1 посилається на те, що є наймачем квартири АДРЕСА_1, яка складається з трьох житлових кімнат площею 16,8 кв. м, 18,3 кв. м, 12,9 кв. м, коридору площею 8,2 кв. м, кухні площею 7, 3 кв. м, ванної кімнати площею 2,2 кв. м та вбиральні, площею 1,1 кв. м, а всього загальною площею 16,8 кв. м. Разом з ним у цій квартирі зареєстровані та проживають його дружина - ОСОБА_3 та сестра -ОСОБА_2

Оскільки ОСОБА_2 чинить йому та його дружині перешкоди в користуванні спірною квартирою, ОСОБА_1 просить суд встановити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 та виділити у спільне користування йому та ОСОБА_3 житлові кімнати площею 16,8 кв. м та 18,3 кв. м, а ОСОБА_2 у користування житлову кімнату площею 12,9 кв. м., коридор, кухню, ванну кімнату, вбиральню залишити в спільному користуванні.

У судовому засіданні позивач та його представник, а також третя особа позов підтримали, позовні вимоги просили задовольнити, посилаючись на обставини викладені у позовні заяві.

Відповідачка та її представники проти задоволення позову заперечували, посилаючись на його необґрунтованість.

Заслухавши пояснення учасників процесу, показання свідків, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову, виходячи з наступного.

Судом установлено, що відповідно до відповідно до довідки за формою № 3, виданої 05.08.2015 року КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва», у квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (а.с. 6).

Як вбачається з технічного паспорту на квартиру АДРЕСА_1 вона складається з 3-х кімнат житловою площею 48.0 кв. м, у тому числі 1-а кімната 12,9 кв. м, 2-а кімната 18,3 кв. м, 3-я кімната 16,8 кв. м, кухні площею 7.3 кв. м, вбиральні (сполученої) площею 1,1 кв. м, ванної кімнати площею 2,2 кв. м, коридору площею 6,4 кв. м., комори площею 1,1 кв. м. Квартира обладнана лоджією 2,2 кв. м (а.с. 82-83).

Свідки ОСОБА_4 та ОСОБА_5 надали показання про те, що є сусідами ОСОБА_1 та ОСОБА_2, знайомі з ними та бувають у них в гостях, ОСОБА_2 переважно займає кімнату площею 12,9 кв. м, у кімнаті площею 16,8 кв. м мешкає собака ОСОБА_2, а ОСОБА_1 займає прохідну кімнату площею 18,3 кв. м.

МіжОСОБА_1 та ОСОБА_2 тривалий час має місце спір щодо порядку користування спірною квартирою, що виник ще за життя їх покійної матері ОСОБА_6, що підтверджується рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 05.06.2012 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_6, ОСОБА_2, третя особа КП «Служба замовника житлово-комунальних послуг Оболонського району м. Києва», про зміну договору найму жилого приміщення та за зустрічним позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_1, ОСОБА_2, третя особа КП «Служба замовника житлово-комунальних послуг Оболонського району м. Києва», про зміну договору найму жилого приміщення, ухвала Оболонського районного суду м. Києва від 02.04.2015 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_3, про визначення порядку користування квартирою (а.с. 26-32).

За змістом ст.ст. 10 та 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків.

Відповідно до ст. 47 Конституції України кожен має право на житло. Держава створює умови, за яких кожний громадянин матиме змогу побудувати житло, придбати його у власність або взяти в оренду.

За змістом ст.ст. 47, 48 ЖК УРСР жиле приміщення надається громадянам у межах норми жилої площі. Норма жилої площі в Українській РСР встановлюється в розмірі 13,65 квадратного метру на одну особу. Жиле приміщення надається громадянам у межах норми жилої площі, але не менше розміру, який визначається Кабінетом Міністрів України і Федерацією професійних спілок України.

Відповідно до п. 53 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов і надання їм жилих приміщень в Українській РСР жиле приміщення надається громадянам у межах 13,65 квадратного метра жилої площі на одну особу, але не менше рівня середньої забезпеченості громадян жилою площею в даному населеному пункті. Рівень середньої забезпеченості громадян жилою площею в населеному пункті визначається і періодично переглядається виконавчими комітетами обласних, Київської і Севастопольської міських Рад народних депутатів спільно з радами профспілок виходячи з даних статистичної звітності.

Порядком застосування в м. Києві Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР, затверджених Постановою виконкому Київської міської ради народних депутатів та Президії київської міської ради профспілок № 582 від 15.07.1985 року, передбачено, що рівень середньої забезпеченості жилою площею на одну особу в Києві дорівнює 9 кв. м, а норма жилої площі для визнання особи такою, що потребує поліпшення житлових умов визначається як 7,5 кв.м.

Згідно ч.ч. 1 та 2 ст. 104 ЖК України член сім'ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім'ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам статті 63 цього Кодексу.

У разі відмовлення членів сім'ї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в укладенні такого договору спір може бути вирішено в судовому порядку.

Як роз'яснено у п. 16 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.04.1985 року «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» при поділі жилого приміщення за вимогою члена сім'ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов.

Враховуючи, що у судовому засіданні на підставі зібраних доказів установлено, що спірна квартира перебуває в користуванні сторін, між ними має місце спір про порядок користування цією квартирою, визначення порядку користування квартирою не призведе до погіршення їх житлових умов, оскільки жила площа квартири і окремих ізольованих жилих кімнат на одну людину більше ніж розмір жилої площі, що дає право особі на постановку на облік, як таку, що потребує поліпшення житлових умов у м. Києві, суд з урахуванням інтересів сторін та порядку користування спірною квартирою, що склався між ними, дійшов висновку про можливість встановити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 виділивши ОСОБА_1 у користування житлову кімнату площею 16,8 кв. м талоджією площею 2,2 кв. м., яка примикає до цієї кімнати, а ОСОБА_2 виділити у користування житлову кімнату площею 12,9 кв. та комору площею 1,1 кв. м, решту приміщень залишити в загальному користуванні сторін.

При цьому вимоги позову ОСОБА_1 заявлені в інтересах третьої особи ОСОБА_3 задоволенню не підлягають, оскільки ця особа не є стороною по справі, а також не має права на користування спірною квартирою.

Оскільки позовні вимоги підлягають задоволенню, а позивач звільнений від оплати судових витрат при зверненні до суду, то згідно зі ст.ст. 81, 88 ЦПК України з відповідачки в дохід держави підлягає стягненню судові витрати у вигляді судового збору.

Керуючись ст.ст. 3, 4, 8, 10, 11, 15, 57, 58, 60, 61, 209, 223 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_3, про встановлення порядку користування квартирою - задовольнити частково.

Встановити порядок користування квартирою АДРЕСА_1:

ОСОБА_1 виділити у користування житлову кімнату площею 16,8 кв. м, позначену у технічному паспорті на квартиру цифрою 8, та лоджією площею 2,2 кв. м.

ОСОБА_2 виділити у користування житлову кімнату площею 12,9 кв. м, позначеною у технічному паспорті на квартиру цифрою 6, та комору площею 1,1 кв. м, позначену у технічному паспорті на квартиру цифрою 2.

У загальному користуванні ОСОБА_1 та ОСОБА_2 залишити:

- житлову кімнату площею 18,3 кв. м, позначену у технічному паспорті на квартиру цифрою 7;

- кухню площею 7.3 кв. м, позначену у технічному паспорті на квартиру цифрою 5;

- вбиральню (сполученої) площею 1,1 кв. м, позначену у технічному паспорті на квартиру цифрою 3;

- ванну кімнату площею 2,2 кв. м, позначену у технічному паспорті на квартиру цифрою 4;

- коридор площею 6,4 кв. м, позначений у технічному паспорті на квартиру цифрою 1.

В решті вимог позову відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1) в дохід держави 243 грн. 60 коп. судового збору.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва через Оболонський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя