Номер справи 623/5554/14-ц
Номер провадження 2/623/203/2016
01 лютого 2016 року Ізюмський міськрайонний суд Харківської області
в складі: головуючого судді: Бєссонової Т.Д.
з участю секретаря: Ноль С. В.
судового розпорядника ОСОБА_1
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Ізюмі справу за позовом публічного акціонерного товариства комерційний банк ПриватБанк до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -
- 141,80 грн. заборгованість з комісії за користування кредитом;
а також штрафи відповідно до пункту 5.3 Умов надання споживчого кредиту:
- 500 грн. штраф ( фіксована частина);
- 2180,34 грн. штраф (процентна складова)
Представник позивача в судове засідання не зявився, надав суду заяву, про розгляд справи за його відсутності. Позовні вимоги підтримав в повному обсязі, не заперечував проти заочного розгляду справи. (а.с.208)
Відповідач ОСОБА_2, будучи належним чином повідомленою про день та місце розгляду справи, в судове засідання не зявилась, подала заперечення проти позову, в яких просила застосувати до спірних правовідносин строк позовної давності та в задоволенні позову відмовити.
Справа призначалась до розгляду неодноразово, відповідачеві ОСОБА_2 направлялися повістки, одна з яких повернулась до суду як не вручена поштою з відміткою за закінченням терміну зберігання, інша була вручена відповідачеві ОСОБА_2 особисто.
Зазначене свідчить, що відповідач ОСОБА_2 не бажає отримувати повістки, з»являтися в судові засідання та не цікавиться розглядом справи.
Відповідно до ст. 169 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в межах строків, встановлених ст.157 цього Кодексу, у разі неявки в судове засідання однієї із сторін, про яких немає відомостей, що їм вручені судові повістки, або оповіщених у встановленому порядку про час і місце судового розгляду, якщо вони повідомили про причини неявки, які судом визнані поважними.
Неявка сторін, або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про час і місце розгляду справи, не перешкоджає розглядові справи.
Враховуючи строки розгляду справи суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності відповідача ОСОБА_2, оскільки вона належним чином повідомлена про час і місце розгляду справи та без поважних причин повторно не зявилась в судове засідання, заяви про розгляд справи у її відсутності не надала.
Зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.
Суд , перевірив матеріали справи вважає, що позов підлягає частковому задоволенню.
В судовому засіданні встановлено, що 18 серпня 2007 року між ЗАТ КБ "ПриватБанк", правонаступником якого є ПАТ КБ ПриватБанк", та ОСОБА_2М був укладений кредитний договір № HAXRRX11360494 згідно до якого відповідачеві було надано кредит у розмірі 5252,16 гривень на строк 12 місяців зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 1,0 % на місяць на суму залишку заборгованості за кредитом, щомісячної винагороди за надання фінансового інструменту у розмірі 70,90 грн. та єдиноразової винагороди за надання фінансового інструменту у розмірі 875,36 грн.(а.с.5)
Погашення заборгованості повинно було здійснюватись щомісячно в період з «20» по «25» число кожного місяця шляхом внесення щомісячного платежу у розмірі 537,96 грн. для погашення заборгованості за кредитом, яка складається із заборгованості за кредитом, відсотками, винагородою, комісією, а також інших витрат згідно Умов та правил надання банківських послуг.
ПАТ КБ «ПриватБанк» є правонаступником прав та обовязків ЗАТ КБ «ПриватБанк», у звязку з чим на підставі рішення загальних зборів акціонерів від 30.04.2009 року змінено найменування з ЗАТ КБ «ПриватБанк» на ПАТ КБ «ПриватБанк», про що зазначено у п.1.1.Статуту ПАТ КБ «ПриватБанк»(а.с.1 зворот)
Відповідно до статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).
Договір є обовязковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України).
Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обовязків (частина перша статті 626 ЦК України).
Визначення поняття зобовязання міститься у частині першій статті 509 ЦК України.
Відповідно до цієї норми зобовязання це правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.
Згідно з нормою статті 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідач ОСОБА_2 зобовязана була повернути кредит та сплатити відсотки, а також інші платежі за його користування у строк до 17.08.2008 року, проте вказані зобовязання не виконала.
Додаткова угода є невід»ємною частиною кредитного договору № HAXRRX11360494 від 18.08.2007 року та діє до повного виконання зобовязань за кредитно-заставним договором .
12.06.2013 року відбулась реалізація майна переданого за додатковою угодою, та отримані від реалізацій кошти зараховані в рахунок погашення заборгованості (а.с.60)
Крім того ОСОБА_2 частково погашено заборгованість шляхом внесення платежів: 14.01.2010 року у розмірі 4451,28 грн., 07.02.2011 року у розмірі 750 грн., 11.03.2011 року у розмірі 200,00 грн., 12.06.2013 року 115 грн.(а.с.60)
- 141,80 грн. заборгованість з комісії за користування кредитом;
а також штрафи відповідно до пункту 5.3 Умов надання споживчого кредиту:
- 500 грн. штраф ( фіксована частина);
- 2180,34 грн. штраф (процентна складова) (а.с.4)
У разі порушення зобовязання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов'язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (стаття 611 ЦК України).
Порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання) (стаття 610 ЦК України).
Одним із видів порушення зобовязання є прострочення невиконання зобовязання в обумовлений сторонами строк.
Цивільно-правова відповідальність це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обовязку новим, або у приєднанні до невиконаного обовязку нового додаткового.
Покладення на боржника нових додаткових обовязків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).
Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобовязання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (ч. 2 ст. 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобовязання за кожен день прострочення виконання (ч. 3 ст. 549 ЦК України).
У той самий час, згідно із ст. 536 ЦК України за користування чужими грошовими коштами боржник зобовязаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами. Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства. На відміну від процентів, які є платою за користування чужими грошима, неустойка є засобом забезпечення виконання зобовязання і одночасно способом цивільно-правової відповідальності.
Відповідно до п.5.1 Умов надання споживчого кредиту при порушенні позичальником будь-якого із зобовязань, передбачених заявою та п.п.3.2.2, 3.2.3 даних Умов, банк має право нарахувати, а Позичальник зобовязується сплатити пеню в розмірі 0,15% від суми простроченого платежу, але не менше 1 гривні за кожен день прострочки платежу.
Відповідно до п.5.3 Умов при порушенні позичальником строків платежів по будь-якому із грошових зобовязань, передбачених договором більш ніж на 30 днів, позичальник зобовязаний сплатити банку штраф у розмірі 500 грн.+ 5% від суми заборгованості.
З зазначеного вбачається, що п.5.1, та п.5.3 Умов та правил надання банківських послуг передбачена юридична відповідальність одного виду за одне й те саме правопорушення.
За положеннями ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Таким чином пеня та штрафи не можуть бути стягнені одночасно з відповідача ОСОБА_2, а тому суд відмовляє позивачеві в задоволенні позову про стягнення з ОСОБА_2 суми штрафів 2680,34 грн.
Відповідно до статті 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.
Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови в позові (частина четверта статті 267 ЦК України).
Цивільне законодавство передбачає два види позовної давності: загальну і спеціальну.
Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України).
Для окремих видів вимог законом встановлена спеціальна позовна давність.
Зокрема, частина друга статті 258 ЦК України передбачає, що позовна давність в один рік застосовується до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені).
За загальним правилом перебіг загальної і спеціальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (частина перша статті 261 ЦК України).
Так, за зобов'язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання (частина пята статті 261 ЦК України.
Як вбачається з Умов надання споживчого кредиту фізичним особам строк позовної давності встановлений п»ять років. При цьому зазначені умови не містять підпису відповідача.
Доказів того, що саме ці умови розумів відповідач, підписуючи заяву позичальника позивачем до суду не надано.
У заяві позичальника домовленість сторін, щодо збільшення строку позовної давності відсутня.
Таким чином суд застосовує до спірних правовідносин загальну позовну давність три роки та спеціальну 1 рік.
При цьому ОСОБА_2 частково погашено заборгованість шляхом внесення платежів: 14.01.2010 року у розмірі 4451,28 грн., 07.02.2011 року у розмірі 750 грн., 11.03.2011 року у розмірі 200,00 грн., 12.06.2013 року 115 грн. (а.с.60)
Таким чином, суд вважає, що 07.02.2011 року ОСОБА_2 вчинено дії, що свідчать про визнання нею свого боргу та інших обов»язків по кредитному договору.
Відповідно до ст. 264 ЦК України перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обовязку Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується.
Відповідно до ч.1 ст. 88 ЦПК України стороні на користь якої ухвалено рішення суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
Однією з умов здійснення такої компенсації є документальне підтвердження того, що сторона, на користь якої ухвалено рішення, дійсно понесла ці судові витрати.
Судовий збір в сумі 243,60 грн. підлягає стягненню з відповідача згідно платіжного доручення № PROM8BІYJY від 28 листопада 2014 року на користь позивача пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
Керуючись ст.ст. 10, 11, 88,209, 212, 214, 215,224-226 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги публічного акціонерного товариства комерційний банк ПриватБанк задовольнити частково.
В задоволенні інших позовних вимог відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Харківської області через Ізюмський міськрайонний суд шляхом подачі у 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Головуючий суддя: