Справа № 2-н-434/16
У Х В А Л А

26 вересня 2016 року суддя Солом′янського районного суду м. Києва Кізюн Л.І., розглянувши заяву Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «БАШТА» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 заборгованості за надані житлово-комунальні послуги та послуги з утримання будинку і прибудинкової території,-

в с т а н о в и в :

Заявник подав до суду заяву про видачу судового наказу, яка не відповідала вимогам ст. 98 ЦПК України.

Ухвалою суду від 07 вересня 2016 року заява була залишена без руху з наданням заявнику строку для усунення вказаних судом недоліків протягом двох днів з дня отримання копії ухвали, відповідно до ч.1 ст. 121 ЦПК України, якою передбачено, що строк для усунення вказаних судом недоліків не може перевищити п'яти днів з дня отримання ухвали. Крім того, заявнику було роз'яснено, що в разі невиконання вимог суду, заява буде визнана неподаною і повернута йому.

Так, в ухвалі суду про залишення заяви без руху судом вказувалося про те, що до заяви не було додано оригіналу документа про оплату судового збору, який би було зараховано до спеціального фонду Державного бюджету України.

Так, згідно з роз'ясненнями Апеляційного суду м. Києва, викладеними в Узагальненні про практику застосування судами законодавства про стягнення судових витрат при розгляді цивільних справ, документом про сплату судового збору є квитанція установи банку або відділення зв'язку, які прийняли платіж, або платіжне доручення, підписане уповноваженою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення.

Окрім того, відповідно до п. 26 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014 року суд перед відкриттям провадження у справі, згідно ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв'язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви, містили відомості про те, за яку саме позовну заяву сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного доручення.

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі, копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору, не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві або залишення заяви без розгляду.

Згідно зі ст. 9 Закону України «Про судовий збір» суд перед відкриттям провадження у справі перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Сума сплаченого заявником судового збору за подання заяви про видачу судового наказу не була та не є зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.

Заявник отримав копію ухвали 19 вересня 2016 року, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення.

Оскільки на час вирішення питання про відкриття провадження у справі заявник не усунув зазначені в ухвалі суду про залишення заяви без руху недоліки у встановлений судом строк, а тому заяву слід повернути заявнику.

Керуючись ст. 100 ЦПК України,-

у х в а л и в :

Заяву Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «БАШТА» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 заборгованості за надані житлово-комунальні послуги та послуги з утримання будинку і прибудинкової території - повернути заявникові.

Роз′яснити заявникові, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали до Апеляційного суду м. Києва через районний суд.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Л.І. Кізюн