Справа № 755/922/16-ц
У х в а л а

Іменем України

"18" січня 2016 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи: Комунальне підприємство «Керуюча дирекція Дніпровського району м. Києва», ОСОБА_4, про визнання таким, що втратив право користування жилим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду м. Києва звернулась позивач з вищезазначеним позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3, в якому просять суд «визнати таким, що втратили право користування жилим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1

В роз'ясненнях, які містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України N 2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Розглянувши позовну заяву, вважаю, що вона не відповідає вимогам п. 3 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, оскільки вимоги позовної заяви є не конкретизованими, заявлені щодо невизначеного кола осіб.

Крім того, позовна заява не відповідає вимогам ч. 5 ст. 119 ЦПК України.

Згідно роз'яснень, які містяться в п. 10 Постанови №10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і Кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору. У разі об'єднання позовних вимог відповідно до статті 126 ЦПК, а також у випадках подання позовної заяви одним чи кількома позивачами (співпозивачами) до одного або кількох відповідачів судовий збір обчислюється із загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно до заявлених кожним із них вимог окремим платіжним документом (частина шоста статті 6 Закону № 3674-VI).

Як зазначено в п. 13 вищезазначеної Постанови Пленуму, якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Отже позивач має сплатити за кожною окремою вимогою немайнового характеру судовий збір в розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір».

Тому, в разі викладення позовних вимог щодо визнання такими, що втратили право користування квартирою обох відповідачів, судовий збір слід сплатити за двома вимогами немайнового характеру.

У відповідності до статті 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119, 120, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави для залишення заяви без руху.

З огляду на викладене, відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, заява підлягає залишенню без руху, позивачу необхідно в п'ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути зазначені в ній недоліки. Для усунення недоліків позовної заяви надати в письмовому вигляді позовну заяву, з конкретизацією позовних вимог у спосіб, що забезпечить поновлення прав позивача та у спосіб передбачений законом та, в разі зазначення двох позовних вимог (щодо обох відповідачів), долучити документ, що підтверджує доплату судового збору в розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір» в сумі 551,19 грн.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи: Комунальне підприємство «Керуюча дирекція Дніпровського району м. Києва», ОСОБА_4, про визнання таким, що втратив право користування жилим приміщенням - залишити без руху та запропонувати позивачу в п'ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вищезазначені недоліки.

У випадку неусунення недоліків, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: