СОЛОМ`ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 травня 2016 року Солом'янський районний суд м. Києва

в складі судді - Кицюк В.С.,

за участю секретаря Піддубняк І.О.,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про визнання правочину недійсним, -

В С Т А Н О В И В :

09.11.2015 позивач звернувся до суду із вищезазначеним позовом (а.с.3)

10.11.2015 відповідно до автоматичного розподілу справ між суддями відбулося визначення судді з розгляду даної справи.

20.11.2015 судом на виконання ч.3 ст.122 ЦПК України отримано відповідь із адресно-довідкового підрозділу ГУ ДМС України в м. Києві про підтвердження місця реєстрації відповідачів в Солом`янському районі м. Києва, а також про реєстрацію позивача за тією адресою, яка ним вказана в позові і куди в подальшому судом направлялися судові повістки (а.с.22-25)

20.11.2015 судом відкрито провадження у справі та призначений судовий розгляд справи на 22.01.2016 на 09.30 годин (а.с.26)

Як вбачається з матеріалів справи представник позивача був присутнім в суді 22.01.2016, про що свідчить надана ним розписка, проте справа знята з розгляду у зв`язку із перебуванням головуючого у справі на лікарняному (а.с.35)

02.03.2016, незважаючи на те, що справа знята з розгляду у зв`язку із перебуванням головуючого у відрядженні, в справі є клопотання представника позивача про перенесення розгляду справи, оскільки він «захворів» (а.с.51). Однак жодного підтверджуючого документа про це в справі немає.

Про дату, час та місце наступного судового засідання у справі сторони та їх представники повідомлялися відповідно до положень ст.74 ЦПК України шляхом направлення судових повісток на зазначені ним адреси, які є адресами їх реєстрації (представнику позивача - на зазначену ним адресу для листування). Як свідчать зворотні повідомлення, зокрема, від позивача та його представника, які повернулися на адресу суду, останні отримали виклик до суду завчасно відповідно 25.03.2016 (а.с.50) та 01.04.2016 (а.с.62)

06.04.2016 розгляд справи відкладено у зв`язку із відсутністю позивача (а.с.55)

Про дату, час та місце розгляду справи 16 травня 2016 року позивач та представник позивача також були судом повідомлені шляхом направлення їм поштою судових повісток. Так, позивач отримав виклик до суду 11.04.2016, завчасно до дати засідання 16 травня 2016 року (а.с.66). Щодо представника позивача, то на цей раз конверт повернувся до суду із відміткою «за закінченням терміну зберігання» (а.с.69)

В судовому засіданні представник відповідача наполягав на залишенні позову без розгляду, акцентуючи увагу суду на тому, що двічі належним чином повідомлений позивач в судове засідання не з`явився, будь-яких заяв чи клопотань позивач та його представник на адресу суду не подавали, а наявне клопотання представника позивача про перенесення у зв`язку із хворобою ще в березні 2016 року не підтверджено жодними доказами. Також представник відповідача зауважив, що це не перша спроба звертатися із таким позовом до суду, і напевно, в черговий раз позивач втратив цікавість до розгляду даної справи. Вимагав залишити позов без розгляду.

Заслухавши представника відповідача та дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.207 ЦПК України суд залишає позовну заяву без розгляду в разі якщо належним чином повідомлений позивач двічі не з`явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський Суд з прав людини, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового процесу, яка є його ініціатором, зобов`язана з розумним інтересом цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати свої процесуальні обов`язки.

Суд кваліфікує вищезазначену поведінку позивача як зловживання своїми правами, таку, яка направлена на затягування розгляду справи. Позивач за час перебування справи в провадженні суду жодного разу в суд не з`явився, а два останні судові засідання були проігноровані ним і його представником за наявності належного завчасного повідомлення, без подачі ними будь-якої заяви про перенесення розгляду справи.

Суд приймає до уваги, що двічі належним чином повідомлений представник позивача двічі 06 квітня та 16 травня 2016 року в судове засідання з розгляду даної справи не з`явився, що дає суду підстави залишити позов без розгляду.

Суд також враховує терміни розгляду справ, встановлені ЦПК України, акцентуючи увагу позивача на перебуванні даної справи в провадженні суду вже майже 6 місяців, саме внаслідок неодноразових неявок сторони позивача.

З урахуванням положень ст.6 Європейської конвенції з прав людини і основоположних свобод суд також враховує розумні строки розгляду справи, і не вбачає підстав для подальшого відкладення розгляду справи.

На підставі викладеного та керуючись ст. 207 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про визнання правочину недійсним, - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачеві, що залишення позовної заяви без розгляду, не позбавляє його права знову звернутися до суду із аналогічним позовом.

Ухвала може бути оскаржена через Солом`янський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її постановлення.

Суддя