У х в а л а

"03" жовтня 2016 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Астахова О.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, Територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради, треті особи: ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання частково недійсним свідоцтва про право власності на житло та визнання права власності на частину нерухомого майна, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду із позовною заявою в якій просить визнати недійсним свідоцтво про право власності на житло №5648/7628 від 16 квітня 1998 року в частині визнання права власності за ОСОБА_4 в розрахунку 1/5 частини від загальної площі квартири та визнати в порядку набувальної давності за ним право власності на 1/5 частини загальної площі квартири за адресою: АДРЕСА_1.

При вивченні матеріалів, суддя прийшов до висновку, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України з огляду на наступне.

Так, з матеріалів справи убачається, що позивачем подано позов, який одночасно містить позовну вимогу немайнового та майнового характеру. Ціна позову позивачем визначена в розмірі 9,70 грн.та здійснено оплату судового збору у сумі 1102,42 грн. (551,21 грн. + 551,21 грн.), що підтверджується долученими до матеріалів справи квитанціями.

Відповідно до п.п.4, 6 ч. 2, ч. 5 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову, щодо вимог майнового характеру, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Позивач просить визнати за ним право власності на 1/5 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1, при цьому не зазначає оціночної вартості вищевказаного майна. Даний недолік підлягає усуненню та позивачу виходячи з вартості спірної частини квартири необхідно визначити ціну позову, документально підтверджену та за наявності підстав доплатити судовий збір.

Згідно із ст. 4 Закону України «Про судовий збір» із змінами внесеними Законом України № 670-VІІІ від 03.09.2015 року, судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору складає 1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

За подання до суду заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору складає 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

За змістом ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий та немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Частиною 2 статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про державний бюджет України на 2016 рік", розмір мінімальної заробітної плати станом на 01 січня 2016 року становить 1 378,00 грн.

Таким чином, позивачу необхідно визначити ціну позову виходячи з вартості 1/5 частини зазначеної квартири станом на момент звернення до суду та, якщо необхідно, здійснити доплату судового збору за подання позовної вимоги майнового характеру у розмірі 1 відсотку від ціни позову але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (0,4 х 1378 = 551,20 грн.) та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (5 х 1378 = 6890 грн.).

Згідно із ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам цивільно-процесуального законодавства, суд вважає необхідним залишити заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 119, 121, 293 ЦПК України,

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, Територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради, треті особи: ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання частково недійсним свідоцтва про право власності на житло та визнання права власності на частину нерухомого майна - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали суду.

У разі невиконання вимог ухвали у визначений судом строк позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала може бути оскарження в частині відмови у заяві про звільнення позивача від сплати судового збору.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: