Справа № 296/7514/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"28" жовтня 2016 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира у складі:

головуючого - судді Галасюк Р.А.,

при секретарі Могилевець В.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Житомирі справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення суми завдатку,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 про стягнення суми завдатку.

Зазначені вимоги позивача обґрунтовуються посиланням на те, що 04.08.2016 року позивач та відповідачка ОСОБА_2 домовилися про купівлю будинку в с. Желізняк Житомирського району за 40000 грн., в звязку з чим відповідачці було передано завдаток у розмірі 100 дол.США та 2510 грн., і було визначено термін укладання угоди куплі-продажу будинку.

Однак відповідачка свої зобовязання перед позивачем не виконала, в звязку з чим позивач просить стягнути з відповідачки суму, що дорівнює вартості завдатку у подвійному розмірі 10000 гривень.

Позивач в судове засідання не зявився, представник позивача ОСОБА_3 надала до суду заяву про слухання справи у її відсутність, позовні вимоги просила задовольнити у повному обсязі, наполягала на розгляді справи у відсутність відповідачки.

Відповідачка в судове засідання не зявилася, від представника позивачки надійшла заява про відкладення слухання справи у звязку з перебуванням на розгляді справи в Житомирському районному суді.

Зважаючи, що судовий виклик позивачці вручено належним чином, суд прийшов до висновку про ухвалення рішення на підставі наявних у справі доказів.

Судом з'ясовано, що ОСОБА_2 взяла у ОСОБА_1 грошові кошти у розмірі 100 дол.США та 2510 грн., як завдаток в рахунок-оплати при купівлі-продажу будинку, що підтверджується розпискою від 04.08.2016 р. (а. с. 4).

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу.

Згідно ч. 2 ст. 570 ЦК України, якщо не буде встановлено, що сума сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом і якщо надалі сторонами не укладено договору купівлі-продажу обумовленого майна, сплачена сума авансу підлягає поверненню.

Аванс є доказом, який посвідчує факт наявності зобов'язання, а також зараховується в рахунок майбутніх платежів.

Сторона, яка видала аванс має право його повернення у випадку невиконання договору.

Відповідно до ст.610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

З розписки про наміри від 04.08.2016 року вбачається, що ОСОБА_2 прийняла від ОСОБА_1 аванс за належне їй домоволодіння за адресою: с.Желізнякк, Житомирського району в розмірі 100 дол.США та 2510 грн.

Частиною першою статті 571 Цивільного кодексу України визначено, що якщо порушення зобов'язання сталося з вини боржника, завдаток залишається у кредитора. Якщо порушення зобов'язання сталося з вини кредитора, він зобов'язаний повернути боржникові завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку або його вартості.

Так як договору купівлі-продажу домоволодіння між сторонами не відбулося, з відповідачки слід стягнути на користь позивача сплачену ним суму авансу (100 дол.США, що є еквівалентом 2490 грн. та 2510 грн.) у подвійному розмірі 1000 грн.

Доказів на спростування цих обставин ОСОБА_2 не подала, так само як і не подала доказів того, що договір купівлі-продажу будинку про який йдеться у розписці про наміри у майбутньому укласти договір куплі-продажу, що забезпечується авансом від 04.08.2016 р. не було укладено з вини ОСОБА_1

Частиною першою статті 571 Цивільного кодексу України визначено, що якщо порушення зобов'язання сталося з вини боржника, завдаток залишається у кредитора. Якщо порушення зобов'язання сталося з вини кредитора, він зобов'язаний повернути боржникові завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку або його вартості.

Зважаючи на наведене, суд вважає, що позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 79 Цивільного процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи.

Згідно з ч. 3 ст. 88 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог.

Таким чином, з ОСОБА_2 на користь держави підлягають стягненню грошові кошти у розмірі 551,20 грн. (судовий збір).

Керуючись статтями 1 - 4, 7, 8, 10, 11, 15, 18, 57 - 60, 64, 79, 88, 209, 212 - 215, 224 226 Цивільного процесуального кодексу України, суд-

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення суми завдатку - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 (ІПН НОМЕР_1) на користь ОСОБА_1 грошові кошти у розмірі 10000 (десять тисяч) грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 (ІПН НОМЕР_1) на користь держави судовий збір у розмірі 551,20 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до апеляційного суду Житомирської області через Корольовський районний суд м. Житомира. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Cуддя Р. А. Галасюк