РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №766/447/16-ц

Пров. №2/766/70/16

11 травня 2016 року м. Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області

в складі головуючого - судді Ус О.В.,

секретар - Ханіков І.І.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Херсоні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач 07 квітня 2016 року звернулась до суду з позовом про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини, та розірвання шлюбу з відповідачем.

В обґрунтування зазначила, що з 16 квітня 2010 року перебуває у шлюбі з відповідачем ОСОБА_2, зареєстрований у Микільській сільській раді Білозерського району Херсонської області. Від спільного життя мають неповнолітню дитину сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, який проживає з нею, знаходиться на її вихованні та утриманні. Відповідач в добровільному порядку не приймає постійної участі у вихованні дитини, не дбає про її матеріальне утримання. Спір про місце проживання дитини між сторонами відсутній. Сімя фактично розпаласьз 2012 року через втрату почуття любові, та взаємної поваги один до одного. Спільне господарство не ведеться, кожен живе своїм окремим життям, наміру на подальше збереження сімї не мають, оскільки неодноразово здійснювали попити приймали засоби примирення та збереження сімї, але без позитивних результатів. Просила розірвати шлюб та стягнути з відповідача аліменти на утримання неповнолітнього сина, оскільки відповідач у добровільному порядку надавати таку допомогу регулярно відмовляється.

Від позивача надійшла заява про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не з'явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнав.

Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України у разі, якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутністю осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі.

Сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 16 квітня 2010 р. Микільській сільській раді Білозерського району Херсонської області актовий запис 3 (арк. справи 3).

Судом встановлено, що сімейні стосунки між подружжям припинені з 2012 року. З вказаного часу подружжя живуть окремо, ведуть окреме господарство, не мають наміру на подальше збереження сімї. Майнового спору немає.

Відповідно до положень статті 51 Конституції України та частини першої статті 24 Сімейного кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, згідно припису статті 112 СК України, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. При цьому суд зясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу.

Відповідно до положень статті 3 Сімейного кодексу України, сімю складають особи, які спільно проживають, повязані спільним побутом, мають спільні права та обовязки.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верхового Суду України від 21.12.2007 року № 11, проголошена Конституцією України охорона сімї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано у судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Суд, проаналізувавши встановлені конкретні обставини у справі, оцінивши надані в силу вимог статті 60 ЦПК України докази в їх сукупності, приймаючи до уваги існуючи взаємини між подружжям, ступінь конфліктних стосунків та причини розлучення, небажання сторін продовжувати шлюбні відносини, суд дійшов висновку, що подальше спільне життя сторін та збереження їх сімї неможливе і суперечить інтересам сторін, що має істотне значення, заява відповідає дійсній волі жінки, тому позовні вимоги про розірвання шлюбу підлягають задоволенню.

Після розірвання шлюбу, прізвища: позивачу залишити „ОСОБА_1", відповідачу „ОСОБА_2".

Сторони є батьками малолітнього ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджено свідоцтвом про народження, виданим Микільською сільською радою Білозерського району Херсонської області (арк. справи 4).

У відповідності зі ст. 180 Сімейного кодексу України обидва батьки зобовязані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Відповідно до ч.1 ст. 181 СК України способи виконання батьками обовязку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними, а за ч.2 вищезазначеної статті за домовленістю між батьками дитини той з них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі.

Подання позивачем позову свідчить про відсутність домовленості між батьками щодо утримання дитині та наявність спору з цього питання.

Згідно ст. 181 ч.3 Сімейного кодексу України аліменти на утримання дитини можуть присуджуватися в долі від доходу батька або у твердій грошовій сумі.

Відповідно до ч. 1 ст. 184 СК України, якщо платник аліментів має мінливий, нерегулярний дохід, частину доходу одержує в натурі, а також при наявності інших обставин, що мають істотне значення, суд за заявою платника або одержувача може визначити розмір аліментів у твердій грошовій сумі.

В судовому засіданні не встановлено, що відповідач має не регулярний чи немінливий дохід, доказів про те, що відповідач отримує частину доходів в натурі суду не надано.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позивачем не надано суду обставин, що мають істотне значення для визначення до стягнення з відповідача на користь позивача аліментів в твердій грошовій сумі, а тому суд вважає необхідним визначити розмір аліментів у частці від заробітку (доходу) батька дитини.

За приписами ч.1 ст. 183 СК України частка заробітку (доходу) батька дитини, яка буде стягуватися, як аліменти на дитину, визначає суд.

Стягнення аліментів у частці від заробітку (доходу) батька має ціль найбільш повно захищати інтереси дитини, забезпечити їй не тільки необхідні кошти для існування, але і зберегти за можливості той рівень життя, який дитина мала при сумісному проживанні з обома батьками.

Чинним Сімейним Кодексом України встановлена загальноєвропейська традиція, за якою у кожному конкретному випадку розмір аліментів (частку) визначає саме суд.

Суд, вважає можливим присудити до стягнення з відповідача аліментів на утримання дитини в розмірі 1/4 частки заробітку (доходу), але не менш, ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дітей відповідного віку щомісячно і до досягнення дитиною повноліття.

У відповідності зі ст. 191 СК України аліменти підлягають присудженню з дня подачі позову, тобто з 07 квітня 2016 р.

Відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь держави судовий збір у розмірі 551 грн. 20 коп.

Керуючись ст.ст. 180-183, 191 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 11, 60, 88, 214-215, 226 ЦПК України,-

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрований 16 квітня 2010 року Микільською сільською радою Білозерського району Херсонської області, актовий запис № 3 - розірвати.

Після розірвання шлюбу, залишити відповідачу прізвище „ОСОБА_2", позивачеві „ОСОБА_1".

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання малолітньої дитини сина ОСОБА_3. ІНФОРМАЦІЯ_1, у розмірі 1/4 частини усіх видів заробітку щомісячно, але не менше ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 07 квітня 2016 року і до досягнення дитиною повноліття.

Рішення в частині стягнення суми платежу аліментів за один місяць підлягає негайному виконанню.

Стягнути з ОСОБА_2 судовий збір на користь держави у розмірі 551 (п'ятсот п'ятдесят одна) грн.20 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Апеляційного суду Херсонської області через Херсонський міський суд Херсонської області протягом десяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набуває законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

СуддяО. В. Ус