Справа № 303/6914/15-ц
Провадження №2/303/94/16
Рядок стат. звітн. - 33
РІШЕННЯ

Іменем України

27 січня 2016 року м.Мукачево

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області в складі

головуючого Котубей І.І.,

при секретарі Батьо Г.М.,

з участю представника позивача ОСОБА_1.І.,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Мукачево цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, треті особи ОСОБА_5, ОСОБА_6, про відшкодування шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_3 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_4 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що є співвласником квартири АДРЕСА_1 (бувша ОСОБА_7) в м.Мукачево. 09.10.2015 року о 06 год. 20 хв. дану квартиру було залито водою з квартири № 31 цього ж будинку. Цього ж дня спеціалістами ТОВ «І.Т.В. Сервіс Плюс» було складено акт, відповідно до якого внаслідок зовнішнього проникнення води пошкоджено внутрішнє оздоблення квартири № 28, постраждали стіни, підлога, стеля та двірні пройоми. Причиною залиття стало недбале поводження власника з сантехнічними пристроями, а також самовільне обмеження доступу до водопровідних мереж загального користування. Завдану внаслідок залиття квартири матеріальну шкоду відповідач, як власник квартири № 31 в будинку № 27, відшкодовувати відмовляється, тому змушена вирішувати спір в судовому порядку. Згідно висновку субєкта оціночної діяльності від 14.10.2015 року вартість пошкоджень квартири № 28 в будинку № 27 внаслідок затоплення складає 101 882 грн. Крім того, позивачем сплачено 2000 грн. за послуги оцінювача та 115,57 грн. за складання акту обстеження житла, тому загальний розмір матеріальної шкоди складає 103 997,57 грн.

Неправомірними діями відповідача позивачу завдано також моральної шкоди, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна, неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Хвилювання та думки про те, яким чином відновити попередній стан квартири, тримають позивача у постійній нервовій напрузі і до цього часу. Затоплена квартира є єдиним житлом позивача, де крім неї проживають члени її сімї, це спричиняє дискомфорт та нервове напруження, погіршує настрій. Спричинену моральну шкоду позивач оцінює в 10 000 гривень.

З врахуванням цього позивач просить стягнути з відповідача на її користь 102 882 грн. матеріальної шкоди та 10 000 грн. моральної шкоди.

Ухвалою суду від 13.01.2016 року, занесеною до журналу судового засідання, до участі в даній справі залучено ОСОБА_5 та ОСОБА_6 в якості третіх осіб.

Представник позивача в судовому засіданні повністю підтримав позовні вимоги, просив їх задовольнити з підстав, зазначених в заяві. Крім того пояснив, що в прохальній частині позовної заяви допущено описку, а саме вказано розмір матеріальної шкоди в сумі 102 882 грн. В мотивувальній частині позову чітко вказано, що розмір завданої позивачу матеріальної шкоди становить 103 997,57 грн., тому представник позивача уточнює позовні вимоги і просить стягнути з відповідача саме вказану суму матеріальної шкоди.

Також представник позивача пояснив, що наступного дня після затоплення квартири у позивача був День народження, який вона мала намір відсвяткувати в колі друзів. Внаслідок затоплення квартири вона не змогла цього зробити, що також спричинило їй моральні страждання. Відповідач навіть не намагався вчинити якісь дії щодо відшкодування завданої їй шкоди, ухилявся від зустрічей, тільки після звернення до суду почав пропонувати гроші, але в розмірі, який не покривав завдану шкоду.

Висновок судової будівельно-технічної експертизи в даній справі № 13-12/15 представник позивача просить оцінити критично, оскільки він є неповний та неоднозначний, в ньому зазначено декілька сум, не зрозуміло, яка ж вартість ремонтно-будівельних робіт. Тому просить не брати його до уваги, а враховувати попередній висновок субєкта оціночної діяльності від 14.10.2015 року.

Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги визнав частково, а саме в частині стягнення з відповідача на користь позивача 20 000 гривень матеріальної шкоди. В іншій частині заявлених вимог заперечує, вважає їх необґрунтованими і безпідставними. Пояснив, що дійсно мало місце залиття квартири позивача і цей факт визнається. Разом з тим, в позовній заяві зазначено неправдиві дані, а саме, що відповідач нібито пропонував позивачу 1000 гривень в рахунок відшкодування шкоди, що він ухилявся від зустрічі та інше. Відповідач просив позивача назвати суму завданої шкоди і не ухилявся від її відшкодування. Вказана в позовній заяві сума завданої позивачу шкоди є необґрунтованою, з чого саме виходив оцінювач не зрозуміло. Висновок оцінювача не може бути прийнятий до уваги судом, оскільки субєкт оціночної діяльності не несе ніякої відповідальності за нього, при проведенні оцінки він не попереджався про кримінальну відповідальність. В ході судового розгляду даного спору було проведено судову будівельно-технічну експертизу, відповідно до якої завдана позивачу матеріальна шкода становить 26 216 грн. Відповідач вважає, що реальні витрати на ремонт квартири внаслідок її залиття становить 10-15 тисяч гривень, але згідний відшкодувати 20 тисяч.

Завдану позивачу моральну шкоду представник відповідача вважає необґрунтованою, оскільки не доведено ніяких неправомірних дій відповідача. Неестетичний вигляд стін у квартирі він не вважає причиною для моральних страждань позивача, жодних інших аргументів та доказів щодо спричинення позивачу моральної шкоди не надано.

Треті особи в судове засідання не зявилися, подали заяви про розгляд справи без їх участі, в яких зазначили, що позовні вимоги вважають обґрунтованими і такими, що підлягають до задоволення.

Заслухавши думку учасників судового процесу та дослідивши матеріали справи, зясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, оцінивши досліджені в судовому засіданні докази, суд приходить до наступного висновку.

Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_3 є співвласником (власником ? частини) квартири АДРЕСА_1 (бувша ОСОБА_7) в м.Мукачево.

09.10.2015 року о 06 год. 20 хв. дану квартиру було залито водою з квартири № 31 цього ж будинку.

Власником квартири АДРЕСА_2 (бувша ОСОБА_7) в м.Мукачево є відповідач ОСОБА_4, що визнається сторонами в судовому засіданні.

Частина 4 статті 319 ЦК України визначає, що власність зобов'язує.

Згідно ст. 322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76, що зареєстровано в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року за N 927/11207 передбачено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. В акті повинно бути зазначено причину залиття квартири.

09.10.2015 року спеціалістами ТОВ «І.Т.В. Сервіс Плюс» складено акт, відповідно до якого внаслідок зовнішнього проникнення води пошкоджено внутрішнє оздоблення квартири № 28, постраждали стіни, підлога, стеля та двірні пройоми. Причиною залиття стало недбале поводження власника з сантехнічними пристроями, а також самовільне обмеження доступу до водопровідних мереж загального користування.

Факт залиття квартири позивача та спричинення позивачу внаслідок цього матеріальної шкоди також визнається сторонами.

За таких обставин, суд прийшов до висновку, що залиття квартири позивача сталося з вини відповідача, а тому він, відповідно до ст. 1166 ЦК України, зобов'язаний відшкодувати позивачу заподіяні цим збитки.

Згідно висновку про вартість обєкта оцінки від 14.10.2015 року вартість пошкоджень квартири № 28 в будинку № 27 внаслідок затоплення складає 101 882 грн. Крім того, позивачем сплачено 2000 грн. за послуги оцінювача, що підтверджується рахунком № 14/10 від 14.10.2015 року.

Надаючи оцінку вказаному звіту суд приходить до висновку, що він не може бути прийнятий до уваги при вирішенні спору, оскільки складений субєктом оціночної діяльності ПП ОСОБА_8, яки не є судовим експертом, при складанні висновку не попереджувався про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок, цей висновок повністю заперечується відповідачем.

Згідно ст. 143 ЦПК України, для з'ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

Ухвалою суду від 18.11.2015 року за клопотанням представника відповідача у справі було призначено судову будівельно-технічну експертизу з метою визначення вартості ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень внаслідок залиття квартири.

Згідно висновку експерта № 13-12/15 судової будівельно-технічної експертизи від 28.12.2015 року, проведеної судовим експертом ОСОБА_9, вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень внаслідок залиття квартири АДРЕСА_3 становить 26 216 гривень.

Разом з тим, в судовому засіданні експерт ОСОБА_9 пояснив, що вказана ним сума 26 216 гривень це тільки прямі витрати по кошторису, а всього по кошторису, складеного ним при проведенні дослідження, вартість робіт становить 35 265 гривень. Він у висновку вказав меншу суму, оскільки вважає, що для проведення ремонтних робіт позивач не буде укладати угоди з підрядними організаціями, а буде проводити роботи за допомогою спеціалістів. Такий висновок зробив особисто, він нічим не підтверджений.

При цьому експерт в судовому засіданні ствердив, що при проведенні ремонтних робіт у квартирі підрядною організацією будуть мати місце і загальновиробничі витрати, а не тільки прямі, а тому вартість ремонтно-будівельних робіт буде складати не менше 35 265 гривень.

Проаналізувавши висновок експерта та пояснення експерта в суді, надавши їм відповідну оцінку суд приходить до висновку, що вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень внаслідок залиття квартири АДРЕСА_3 становить 35 265 гривень, а не 26 216 гривень, оскільки при проведенні робіть мають бути включені не тільки прямі, а і загальновиробничі витрати, ні експерт, ні суд не вправі зобовязати позивача проводити роботи особисто з допомогою спеціалістів і не укладати угоди з відповідними організаціями.

Відповідно до чеку № 10492 від 09.10.2015 року, позивачем сплачено 115,57 грн. за складання акту обстеження житла ТОВ «І.Т.В. Сервіс Плюс».

В звязку з чи суд вважає, що загальний розмір матеріальної шкоди, завданої позивачу внаслідок залиття квартири, становить 35 380, 57 гривень, а саме: 35 265 гривень - вартість ремонтних робіт та 115,57 грн. - за складання акту обстеження житла. При цьому суд не враховує сплачені позивачем 2000 гривні за висновок про вартість обєкта оцінки від 14.10.2015 року, оскільки такий висновок не є належним доказом у справі і не приймається до уваги судом при вирішенні спору.

Щодо вимоги позивача про стягнення моральної шкоди суд приходить до наступного.

Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обовязковому зясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав (ст. 23 ЦК України).

Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини (ч.1ст. 1167 ЦК України).

Відповідно до п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди", суду необхідно в кожній справі зясовувати характер правовідносин сторін і встановлювати, якими правовими нормами вони регулюються, чи допускає відповідне законодавство відшкодування моральної шкоди при даному виді правовідносин.

В судовому засіданні встановлено та доведено, що позивач зазнав значної шкоди внаслідок неправомірних дій відповідача ОСОБА_4, останній не бажав мирно вирішити спір як до звернення позивача до суду, так і під час судового розгляду, зокрема відмовлявся відшкодувати завдану позивачу шкоду, заперечує її розмір.

Сам факт залиття квартири, пошкодження майна позивача, небажання мирно вирішити спір, що стало наслідком порушення звичного ритму життя, втрати часу, коштів для можливості відновити свої порушені права, втрата спокою, - є підтвердженням заподіяння позивачу моральної шкоди. В звязку з цим, оцінивши доводи позивача про заподіяння їй моральної шкоди, суд вважає доведеним, що в результаті винних неправомірних дій відповідача вона зазнала певних душевних страждань і переживань у зв'язку з пошкодженням її майна та змушена була витрачати зусилля і вільний час на збирання необхідних документів і звернення до суду, що призвело до порушення звичного способу її життя.

Враховуючи встановлені обставини та виходячи з принципів розумності та справедливості, суд визначає заподіяну позивачу моральну шкоду в розмірі 5000 грн.

З врахування вищенаведеного суд приходить до висновку, що вимоги позивача підлягають до часткового задоволення, а саме в частині стягнення 35 380 (тридцять пять тисяч триста вісімдесят) гривень, 57 коп. матеріальної шкоди та 5000 (пять тисяч) гривень моральної шкоди, що разом складає 40380,57 грн.

Відповідно до ст.ст. 88 ЦПК України з відповідача підлягають стягненню на користь позивача судові витрати по сплаті судового збору в сумі 403,81 грн., що є пропорційним розміру задоволених вимог.

Керуючись ст. 10, 60, 88, 214, 215 ЦПК України, ст. 23, 319, 322, 1166, 1167 ЦК України, суд

в и р і ш и в :

Позовні вимоги задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, мешканки ІНФОРМАЦІЯ_1, 35 380 (тридцять пять тисяч триста вісімдесят) гривень, 57 коп. матеріальної шкоди та 5000 (пять тисяч) гривень моральної шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь держави 403,81 грн. судового збору.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду Закарпатської області через Мукачівський міськрайонний суд. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Мукачівського

міськрайонного суду ОСОБА_10