АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________
Провадження № 22ц/790/6586/16 Головуючий 1 інст. - Ворона С.В.
Справа № 617/733/16
Категорія : договірні Доповідач - Черкасов В.В.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2016 року колегія суддів судової палати у цивільних справах апеляційного суду Харківської області в складі:

головуючого судді - Черкасова В.В.

суддів - Кокоші В.В., Пономаренко Ю.А.,

за участю секретаря - Лашаковій Д.І.

заслухавши у відкритому судовому засіданні в місті Харкові цивільну справу за позовом Акціонерної компанії «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення плати за недовраховану електроенергію за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Вовчанського районного суду Харківської області від 06 вересня 2016 року, -

в с т а н о в и л а:

У травні 2016 року АК «Харківобленерго» звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення плати за недовраховану електроенергію.

В обгрунтування позовних вимог АК «Харківобленерго» вказувала, що при перевірці приладу обліку електроенергії в АДРЕСА_1, де споживачем електричної енергії є відповідач 13 лютого 2016 року був встановлений факт підключення електропроводки поза приладом обліку та без облікове споживання електричної енергії. На засіданні комісії з розгляду акта про встановлене порушення 09 березня 2016 року визначено, що за період з 05 травня 2014 року (дати останньої технічної перевірки) по 13 лютого 2016 року обсяг та вартість не облікованої електричної енергії складає 26 752,46 грн., яку відповідач відмовляється добровільно сплачувати.

Тому, АК «Харківобленерго» просила суд стягнути з ОСОБА_1 на свою користь заборгованість за недораховану електроенергію в розмірі 26 752,46 грн., а також судовий збір в розмірі 1 378 грн.

Рішенням Вовчанського районного суду Харківської області від 06 вересня 2016 року позов задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АК «Харківобленерго» заборгованість за недораховану електроенергію в сумі 26 752,46 грн. та судові витрати в розмірі 1 378 грн.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 ставить питання про скасування рішення суду першої інстанції з ухваленням нового рішення, яким в задоволенні позову відмовити.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги заявник посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, вказує, що до електричної мережі енергопостачальника він не підключався, будь-які факти крадіжки електроенергії відсутні, без облікового споживання електроенергії не встановлено. Зазначає також, що правопорушенням в електроенергетиці є не сам факт самовільного підключення до електроенергетики, а саме факт розкрадання споживачем електричної енергії у разі самовільного підключення і споживання електроенергії поза межами приладів обліку, адже за відсутності факту розкрадання електроенергії відсутні і підстави для цивільно-правової відповідальності у вигляді стягнення збитків. Крім того, відповідач не погоджується із методом нарахування суми: так, сума обчислена за 649 днів (22 місяця і 8 днів), тоді як чинним законодавством передбачене нарахування не більше сумарної кількості днів за 12 календарних місяців, що передували дню виявлення порушення та до дня усунення порушення.

Колегія суддів, перевіривши матеріали справи, заслухавши доповідь судді апеляційного суду, пояснення осіб, які приймали участь у справі, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення районного суду у відповідності до ст. 303 ЦПК України в межах доводів апеляційної скарги та вимог заявлених у суді першої інстанції, знаходить апеляційну скаргу не підлягаючою задоволенню.

При цьому колегія суддів виходить з наступного.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з доведеності та обґрунтованості позовних вимог, відповідачем не надано належних доказів в їх заперечення.

Такі висновки суду першої інстанції колегія суддів вважає правильними.

Відносини, що виникли між сторонами врегульовані ст. 714 ЦК України, ст. ст. 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою КМ України від 26 липня 1999 року №1357, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ України від 4 травня 2006 року №562, із змінами, внесеними згідно з постановами НКРЕ №154 від 8 грудня 2007 року, №1384 від 18 грудня 2008 року, №1338 від 14 жовтня 2010 року.

Постачання електричної енергії фізичним особам здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією.

Судом встановлено та підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, що ОСОБА_1 є споживачем послуг АК «Харківобленерго» за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.3).

Виходячи з положень ст. ст. 6, 526, 626 - 631 ЦК України укладений договір є обов'язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог Закону та інших актів цивільного законодавства.

Актом про порушення №206834 від 13 лютого 2016 року встановлено, що ОСОБА_1 порушив п.п.48 Правил користування електричною енергією для населення, а саме, був встановлений факт підключення електропроводки поза приладом обліку та без облікове споживання електричної енергії (а.с.4).

Згідно ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки встановлені договором або законом.

Частиною 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» встановлено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електричною енергією, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Пунктами 48, 53 Правил користування електричною енергією для населення передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством: за прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки. У разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, зокрема фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. На підставі акта енергопостачальник має право відключити споживача від електропостачання (у випадках, передбачених п. 35 цих Правил), а також визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача.

Абзацами 4, 5 п. 53 Правил користування електричною енергією для населення визначено, що розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до методики, затвердженої Національною комісією регулювання електроенергетики України.

Відповідно до підпункту 5 п. 3.1, п. 3.5 «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення», протоколом комісії з розгляду актів порушення ПКЕЕн ВовчанськогоРВЕ АК «Харківобленерго» від 09 березня 2016 року визначено обсяг недорахованої електричної енергії та розмірі збитків, заданих відповідачем енергопостачальну, які становлять 26 752,46 грн. (а. с.13).

Вказані збитки добровільно не відшкодовані ОСОБА_1 енергопостачальнику, у зв'язку з чим суд першої інстанції правомірно стягнув з відповідача на користь позивача збитки, завдані йому протиправними діями споживача.

Вирішуючи спір, суд з'ясував дійсні обставини справи, перевірив доводи та заперечення сторін, дослідив надані ними докази, дав їм належну оцінку та ухвалив законне й обґрунтоване рішення.

Доводи апеляційної скарги спростовуються матеріалами справи та вимогами чинного законодавства.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 10 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно з вимогами ст.ст. 57-60 ЦПК України засобами доказування в цивільній справі є пояснення сторін і третіх осіб, показання свідків, письмові докази, речові докази і висновки експертів. Суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи. Обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування. Кожна сторона має довести ті обставини, на які посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Таким чином, суд першої інстанції обґрунтовано прийшов до висновку про задоволення позовних вимог, т.я. в ході судових засідань сам відповідач поясняв, що він через свої хвилювання стосовно винекнення пожежі на горищі свого будинку, змушений був власноручно змонтувати на ввідному проводі до лічильника, перемикач та приєднати провід до електромережі, тобто здійснити самовільне підключення поза лічильником обліку електоенегрії без належного письмового дозволу, або технічно обгрунтованого висновку на на таке з'єднання електропостачальника .

Відповідно до ч.1 ст.308 ЦПК України суд відхиляє апеляційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Рішення суду першої інстанції є законним і обґрунтованим, постановлено з дотриманням вимог матеріального і процесуального права, підстав для його скасування не вбачається.

Керуючись ст. ст. 303, 304, п.1ч.1ст.307, ст..ст.308,313,314,315,317,319,324 ЦПК України, колегія суддів, -

у х в а л и л а:

Апеляційну скаргуОСОБА_1 - відхилити.

Рішення Вовчанського районного суду Харківської області від 06 вересня 2016 року - залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ протягом двадцяти днів з дня набрання законної сили.

Головуючий - В.В. Черкасов

Судді: В.В. Кокоша

Ю.А. Пономаренко