пр. № 2/759/2937/16
ун. № 759/4447/16-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2016 року суддя Святошинського районного суду м. Києва Макаренко В.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, 3-я особа: Головне управління юстиції у м. Києві про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

25.03.2016 року представник позивача ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, 3-я особа: Головне управління юстиції у м. Києві про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтею 119 ЦПК.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 119 ЦПК позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

У пункті 7 постанови № 2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» Пленум Верховного Суду України роз'яснив, що «позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладенні обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину».

Частина перша статті 30 ЦПК визначає, що «сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач».

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред'явленими позовними вимогами.

Пленум Верховного Суду України у своїй постанові № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» роз'яснив, що «суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК) ( 435-15 ), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (абзац 2 пункт 24)».

У своїй позовній заяві ОСОБА_1 зазначила відповідачем - Київську міську раду.

Таким чином, позивачу належить визначитися з колом відповідачів, з урахуванням вимог встановлених нормами чинного законодавства.

Крім цього, в абзаці 6 пункту 24 постанови № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» Пленум Верховного Суду України роз'яснив, що «вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій».

З позовної заяви випливає, що позивач просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилася після смерті ОСОБА_3, однак не зазначила причини пропуску строку подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, позивачу у своїй позовній заяві належить зазначити та обґрунтувати поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини.

Крім того, позивачем в позовній заяві не зазначено, спадкове майно, яке залишилось після смерті.

Також, відповідно до пункту 6 частини другої статті 119 ЦПК позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Згідно з частиною першою статті 121 ЦПК «суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали».

Враховуючи вищезазначене, позовну заяву належить залишити без руху, встановивши спосіб усунення недоліків шляхом нової, належним чином оформленої позовної заяви, її копій та копій доданих до неї документів відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Керуючись статтями 119, 121 ЦПК, суддя, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, 3-я особа: Головне управління юстиції у м. Києві про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, позовна заява вважається неподаною та повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ В.В. МАКАРЕНКО