Справа 303/5033/16-ц
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 серпня 2015 року м. Мукачево

Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Заболотний А.М., розглянувши позовну заяву позовну заяву керівника Мукачівської місцевої прокуратури в інтересах малолітніх дітей ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Мукачівської міської ради, Мукачівського міського відділу державної виконавчої служби Мукачівського міськрайонного управління юстиції, треті особи ОСОБА_3, Служба у справах дітей виконавчого комітету Мукачівської міської ради, Мукачівська державна нотаріальна контора про звільнення з-під арешту майна та визнання права власності,-

в с т а н о в и в :

Керівник Мукачівської місцевої прокуратури звернувся до суду в інтересах малолітніх дітей ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Мукачівської міської ради, Мукачівського міського відділу державної виконавчої служби Мукачівського міськрайонного управління юстиції, треті особи ОСОБА_3, Служба у справах дітей виконавчого комітету Мукачівської міської ради, Мукачівська державна нотаріальна контора про звільнення з-під арешту майна та визнання права власності, яка не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

Разом з позовною заявою позивачем подано клопотання про розстрочення (звільнення) сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Як розяснено в п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» відповідно до статті 8 Закону N 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У звязку із цим обставини, повязані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати. З урахуванням вимог статті 11 ЦПК суд не вправі вчиняти дії, про які йдеться у статті 8 Закону N 3674-VI, з власної ініціативи.

Поряд з тим до клопотання не надано доказів про незадовільний майновий стан позивача чи будь-яких інших доказів, що утрудняють виконання ним обовязку сплатити судовий збір.

Крім того, імунітет прокурора при розподілі судових витрат також може викликати сумнів щодо дотримання права на справедливий судовий розгляд. Незважаючи на те, що подібний привілей може бути виправданий міркуваннями охорони правопорядку, його використання не допустимо, якщо це призводить до нерівноправного становища сторони в судочинстві стосовно прокурора, а тому відмова заявникам, на користь яких ухвалено рішення, у стягненні судових витрат з прокурора, який звернувся до них з позовом, було визнано Європейським судом з прав людини порушенням положень статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод у справі «Станкевич проти Польщі» (Stankiewicz v. Poland), N 46917/99, ЕСПЧ 2006-VI). До того ж відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22.05.2015 року з 01.09.2015 року, органи прокуратури виключено з платників, що звільняються від сплати судового збору.

З урахуванням наведеного, суд не вбачає підстав для відстрочення (звільнення) сплати судового збору, а відтак в задоволенні такого клопотання слід відмовити.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Так до позовної заяви додано платіжне доручення № 681 від 15.08.2016 року про оплату 551,20 грн. судового збору.

Відповідно до п. 12 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» у випадках обєднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Зі змісту предявлених позовних вимог слідує, що позивач зокрема просить суд звільнити з-під арешту майно та визнання права власності, тобто заявляє дві самостійні вимоги як майнового (визнання права власності) так і немайнового характеру (звільнити з-під арешту майно).

Таким чином не доплачений судовий збір, який необхідно сплатити.

Також звертається увага на те, що відповідно до п. 14 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір не справляється за подання заяви про захист прав малолітніх чи неповнолітніх осіб у разі, якщо представництво їх інтересів у суді відповідно до закону здійснюють органи опіки та піклування або служби у справах дітей.

Відповідно до вимог ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України, суддя,-

у х в а л и в :

В задоволенні клопотання про розстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву керівника Мукачівської місцевої прокуратури в інтересах малолітніх дітей ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Мукачівської міської ради, Мукачівського міського відділу державної виконавчої служби Мукачівського міськрайонного управління юстиції, треті особи ОСОБА_3, Служба у справах дітей виконавчого комітету Мукачівської міської ради, Мукачівська державна нотаріальна контора про звільнення з-під арешту майна та визнання права власності - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення вказаних недоліків протягом пяти днів з дня отримання ухвали та одночасно розяснити йому, що у випадку, якщо у встановлений строк не буде усунено ці недоліки, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя А.М.Заболотний