Справа № 460/2705/15-ц
Провадження №2/460/341/16
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

03.11.2016 рокум.Яворів

Яворівський районний суд Львівської області в складі:

головуючої - судді Швед Н.П.

з участю секретаря Кондратюк М.М.

за участю позивача ОСОБА_1

за участю представника позивача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Яворів в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до державного підприємства «Національна енергетична компанія «Укренерго» в особі відокремленого підрозділу «Головдерженергонагляд» державного підприємства «Національна енергетична компанія «Укренерго» про визнання дій незаконними, скасування наказів та зобовязання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до ДП «Національна енергетична компанія «Укренерго» в особі ВП «Головдерженергонагляд» ДП «Національна енергетична компанія «Укренерго» про визнання дій незаконними, скасування наказів та зобовязання вчинити дії.

Вобгрунтування позовних вимог покликається на те, що в період часу з 31.03.15р. по 01.04.15р. відокремленим підрозділом «Головдерженергонагляд» була проведена перевірка виробничо-господарської діяльності відокремленого підрозділу «Держенергонагляд у Західному регіоні», керівником якого на момент перевірки був він. За результатами цієї перевірки ВП «Головдерженергонагляд» 10.04.15р. було складено Акт перевірки виробничо-господарської діяльності ВП «Держенергонагляд у Західному регіоні», який став підставою для видачі ВП «Головдерженергонагляд» наказу №51 від 12.05.2016року.Відповідно до якого за формалізм в роботі, послаблення контролю за діяльністю структурних підрозділів йому було оголошено догану та зобов'язано усунути недоліки вказані в акті перевірки та прибути 25.05.2016 року до Головдерженергонагляду для проведення позачергової перевірки знань нормативно-правових актів,які регулюють функціональну та виробничо-господарську діяльність Держенергонагляду. В подальшому, враховуючи те, що згідно наказу №51 від 12.05.2016 року йому було оголошено догану, відповідачем 30.06.2016року, було винесено наказ №47-ОП «Про преміювання за травень 2015 року» відповідно до п.3 наказової частини, наказано премію за травень 2015 року йому не нараховувати.

Вважає, що наказ №51 від 12.05.15р. та п.3 наказової частини наказу №47-ОП від 30.06.15р. є незаконними, оскільки матеріали перевірки спростовують зазначені в наказі №51 від 12.05.15р. так звані порушення.

Зокрема, було порушено строки притягнення до дисциплінарної відповідальності, передбачені ч.1 ст.148 КЗпП України, оскільки перевірка була закінчена 01.04.2015р. (день виявлення так званих порушень), а дисциплінарне стягнення було накладене лише 12.05.15р., тобто з порушенням місячного терміну для застосування дисциплінарних стягнень, крім того, стягнення було накладено в період тимчасової непрацездатності, що позбавило його можливості вчасно та належним чином відреагувати на незаконні, дії відповідача.

Крім цього, покликається на порушення порядку проведення комплексних перевірок відокремлених підрозділів, що регламентується наказом ВП «Головдерженергонагляд» №72 від 27.05.2013р., а саме на порушення п.2.3 та 2.4 згаданого порядку, оскільки він, як керівник відокремленого підрозділу, не був повідомлений про проведення такої перевірки, як це вимагається Порядком, порушення п.3.2, 3.3, 3.4, оскільки перевіряючі не погоджували акт перевірки з ним, як з керівником регіональної інспекції, його заступниками та керівниками підрозділів, діяльність яких перевірялась, а також сам акт був складений в м.Києві, а не на місці перевірки у м.Львів, що унеможливило негайне реагування на незаконні, дії перевіряючих.

В порушення п.7 Порядку ведення Журналу реєстрації перевірок, затвердженого наказом Держкомпідприємництва України №18 від 10.08.98р. перевіряючі проігнорували виконання вимог про обовязковість здійснення запису в журналі реєстрації перевірок.

Невиконані приписи згідно Акта перевірки на момент перевірки ще перебували в стадії виконання в звязку з тим, що не закінчились терміни їх виконання, а решта термінів виконання приписів обґрунтовано продовжені, внаслідок чого самим Актом перевірки спростовуються висновки наказу №51 від 12.05.15р.; відсутня картка споживача наявна в електронному вигляді в системі АСЕН, запровадженій самим ВП «Головдерженергонагляд» і відповідальність за її наявність в документальному вигляді згідно п.2.1, 3.6, 3.7 Порядку формування справ споживачів, затвердженого розпорядженням ВП «Головдерженергонагляд» №6 від 10.03.09р., покладено на державного інспектора, який формує справу, а відповідальність за дотриманням порядку формування справ споживачів покладається на начальника відділу, відділення та керівника відповідної обласної інспекції, а не на позивача; розділи ІІІ та IV актів у відповідності до наказу Міненерговугілля №473 від 15.11.10р. стосується дій субєкта господарювання, який перевіряється, а не дій працівників Держенергонагляду, тому покладати відповідальність в даному випадку на нього підстав не було; здійснювати перевірку ДП «Львівський бронетанковий завод» не було потреби в звязку з тим, що завод використовував лише 25% дозволеної потужності, тому витрачати робочий час державних інспекторів в даному випадку не було необхідності; припис, виданий ПАТ «Львівобленерго» щодо готовності до ОЗП, не пролонговувався, а був перевірений 10.12.14р., а два інші приписи були пролонговані на підставі звернень ПАТ «Львівобленерго» та були частково виконані ще до закінчення пролонгованих термінів.Просить позовні вимоги задовольнити, визнати дії ДП «НЕК «Укренерго» в особі ВП «Головдерженергонагляд незаконними, скасувати наказ ВП «Головдерженергонагляд» №51 від 12.05.2015р. «Про результати проведення перевірки виробничо-господарської діяльності ВП «Держенергонагляд у Західному регіоні», скасувати п.3 наказу ВП «Головдерженергонагляд» №47-ОП від 30.06.2015р. «Про преміювання за травень 2015 року», зобовязати відповідача нарахувати премію за травень 2015 року в розмірі 387грн., виключити з нарахованої суми премії за травень 2015 року передбачені чинним законодавством податкові та інші обовязкові платежі в розмірі 75,69грн. та стягнути із відповідача на його користь безпосередню виплату премії за травень 2015 року.

В судове засідання позивач та його представник не з'явилися надіслали на адресу суду клопотання про слухання справи у їх відсутності. Позовні вимоги підтримують в повному обсязі, просять такі задовольнити. Проти заочного рішення не заперечують.

Представник відповідача в судове засідання не зявився, про причини своєї неявки суд не повідомив, хоч був належним чином повідомлений про час та місце слухання справи, заяви про розгляд справи у його на адресу суду не скерував. Скерував на адресу суду письмові заперечення, в обґрунтувані яких покликається на те, що наказом №51 ВП "Держенергонагляд" від 12.05.2015року в межах строку передбаченого ст.148 КЗпП, до позивача застосовано захід у вигляді догани за порушення трудової дисципліни. Підставою видачі оскаржуваного наказу став акт перевірки виробничо-господарської діяльності ВП"Держенергонагляд у Західному регіоні" від 10.04.2015року. Вважає, що дії позивача спрямовані на навмисне ухилення від виконання службових обов'язків та дисциплінарної відповідальності. Крім цього, покликається на те, що позивачем не надано доказів стосовно дотримання ним вимог трудового законодавства при вирішенні трудового спору, а також належних доказів щодо порушення відповідачем вимог законодавства про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. Просить в задоволенні позовних вимог відмовити.

Відповідно до ч.5 ст.74 ЦПК України судова повістка разом з розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур'єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. Стороні чи її представникові за їх згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам цивільного процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

З оглянутих в судовому засіданні матеріалів слідує, що відповідач належно був повідомлений про розгляд справи, про що свідчать розписки.

З матеріалів справи вбачаються права та взаємовідносини сторін, тому суд вважає за можливе справу слухати у відсутності сторін, згідно ч.4 ст. 169, ст.224 ЦПК України, постановити заочне рішення.

Відповідно до ст.197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги слід задовольнити частково.

Судом встановлено, що наказом ВП «Головдерженергонагляд» №54-к від 08.07.2013року позивача призначено на посаду начальника відокремленого підрозділу «Держенергонагляд у Західному регіоні» - заступника Головного державного інспектора України з енергетичного нагляду у Західному регіоні ДП «НЕК «Укренерго» з 09.07.2013року з посадовим окладом 9070грн. в місяць.

З наказу ВП «Головдерженергонагляд» №51 від 12.05.2015року «Про результати проведення перевірки виробничо-господарської діяльності ВП «Держенергонагляд у Західному регіоні»,вбачається що на підставі Акта перевірки виробничо-господарської діяльності ВП «Держенергонагляд у Західному регіоні» від 10.04.2015року було виявлено що робота інспекції Держенергонагляду у Західному регіоні з приведення схем споживачів І категорії з надійності електропостачання в областях регіону (із 41 споживача, в яких не виконані вимоги щодо забезпечення струмоприймачів І категорії з надійності електропостачання, лише 1 виконав вимоги припису), не достатньо організована, не в повному обсязі сформовані справи споживачів в інспекції Держенергонагляду у Львівській області, не повною мірою виконується наказ Мінпаливенерго України №473 від 15.11.2010року «Про затвердження форми Акта здійснення заходу з державного енергетичного нагляду (контролю) та внесення змін до наказу Мінпаливенерго України №817 від 24.12.2004року» щодо оформлення актів здійснення заходів державного енергетичного нагляду (не належним чином заповнюються розділи 3,4 актів) в інспекції Держенергонагляду у Львівській області, не проведено в умовах бойових дій на сході України обстежень технічного стану обєктів оборонного значення (ДП «Львівський бронетанковий завод») за період з 06.12.2005року, чим порушені терміни періодичності перевірок, визначені вимогами постанови Кабінету Міністрів України №75 від 22.02.2008року (зі змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України №1208 від 19.12.2012року), допущено необґрунтоване перенесення термінів виконання приписів без наявності належним чином підтверджених звернень електропередавальних організацій щодо причин невиконання окремих приписів, що призвело до необґрунтованого погодження акту готовності ПАТ «Львівобленерго» до ОЗП 2014-2015 років. Згідно п.1 наказової частини наказу №51 від 12.05.2015року за формалізм в роботі, послаблення контролю за діяльністю підпорядкованих структурних підрозділів начальнику ВП «Держенергонагляд у Західному регіоні» - заступнику Головного державного інспектора України з енергетичного нагляду у Західному регіоні ОСОБА_1 оголошено догану.

Згідно п.3 наказової частини наказу ВП «Головдерженергонагляд» №47-ОП від 30.06.15р. на підставі наказу №51 від 12.05.2015року за формалізм в роботі, послаблення контролю за діяльністю підпорядкованих структурних підрозділів премію начальнику ВП «Держенергонагляд у Західному регіоні» - заступнику Головного державного інспектора України з енергетичного нагляду у Західному регіоні ОСОБА_1 премія за травень 2015 року не нараховувалась.

У відповідності до ч.2 ст.1 КЗпП України законодавство про працю встановлює високий рівень умов праці, всемірну охорону трудових прав працівників. Однією з таких умов є вимоги ч.4 ст.149 КЗпП України, яка встановлює, що стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. На думку суду ця норма передбачає собою неможливість вчинення дій працедавця стосовно накладення дисциплінарного стягнення на працівника в період тимчасової відсутності працівника на робочому місці, оскільки це позбавляє працівника можливості негайної реакції на порушення, на думку працівника, його прав і обовязків, охоронюваних Законом. Як вбачається з матеріалів справи, позивач в момент винесення рішення про оголошення догани перебував на лікарняному, що підтверджується листком непрацездатності серія АГЛ №812407 (період з 11.05.15р. по 13.05.2015року включно), отже, працедавець неправомірно оголосив позивачу догану, оскільки позбавив позивача негайно належним чином відреагувати на вчинені щодо прав позивача дії. Окрім того, у відповідності до ч.4 ст.149 КЗпП України стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Ця норма передбачає, що з таким рішенням працедавця працівник повинен ознайомитись в день застосування стягнення, а не протягом трьох тижнів після цього. Оскільки ознайомлення (і це підтверджується сторонами) відбулось лише 02.06.2015року, за спливом 21 дня після винесення рішення, це також є порушенням вимог ч.4 ст.149 КЗпП України.

27.05.2013року ВП «Головдерженергонагляд» видано наказ №72, яким затверджено Порядок організації проведення комплексної перевірки виробничої та фінансово-господарської діяльності відокремленого підрозділу Держенергонагляду (далі Порядок). У відповідності до п.2.3 та 2.4. Порядку за 10 днів до початку перевірки спочатку кожен член комісії, а потім організаційно-технічний підрозділ готує узагальнену програму перевірки і доводить її до керівництва відокремленого підрозділу, який перевіряється. Згідно пояснень позивача про проведення перевірки він взнав в день приїзду комісії перевіряючих, а саме 31.03.2015року, дане твердження не спростовується відповідачем, внаслідок чого вбачається порушення відповідачем при організації та проведенні перевірки вимог 2.3 та 2.4. Порядку.

Крім того, з аналізу пунктів 3.2-3.4 Порядку вбачається, що у звязку з тим, що акт за результатами перевірки повинен погоджуватись як керівництвом, так і структурними підрозділами відокремленого підрозділу, який перевіряється, сам акт повинен складатись за місцем проведення перевірки (в даному випадку м.Львів), оскільки підрозділу, який перевіряється, повинна бути надана можливість для висловлення окремої думки в разі непогодження із встановленими висновками. Натомість в акті перевірки взагалі не передбачено місця для погоджень керівництвом та структурними підрозділами ВП «Держенергонагляд у Західному регіоні», а сам акт складений в м.Києві, а не у м.Львові, з чого вбачається, що оформлення акту відбулось з порушенням пунктів 3.2-3.4 Порядку.

У відповідності до абзацу 4 ч.1 ст.6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» підставою для проведення позапланового заходу є перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю). У відповідності до п.9.3 Інструкції з організації проведення заходів державного енергетичного нагляду за суб'єктами електроенергетики, суб'єктами відносин у сфері теплопостачання і споживачами електричної енергії та оформлення їх результатів, затвердженої наказом Мінпаливенерго №817 від 24.12.2004оку (далі Інструкція) перевірка виконання вимог Приписів, Розпоряджень та Подань безпосередньо в суб'єкта господарювання повинна проводитись як правило, не пізніше двох календарних місяців після закінчення встановленого терміну виконання найбільш тривалого заходу. У відповідності до абзацу 2 п.9.5 Інструкції у разі якщо суб'єкт господарювання не в змозі виконати вимоги, установлені Приписом, з причин, які неможливо передбачити заходами щодо їх виконання, керівник суб'єкта господарювання не пізніше ніж за 10 днів до закінчення встановленого строку виконання відповідного заходу звертається у довільній формі до відповідного структурного підрозділу Держенергонагляду з метою отримання письмового дозволу на продовження строків виконання Припису чи Розпорядження.

З аналізу наведених норм чинного законодавства вбачається, що здійснення перевірки виконання вимог припису в даному випадку проводиться після спливу строків для усунення виявлених порушень або після закінчення строків, встановлених рішенням про пролонгацію строків виконання вимог припису за результатами розгляду звернення субєкта господарювання.

Пункт 1 оспорюваного наказу №51 від 12.05.2015р. спростовується інформацією, наведеною в Акті перевірки, а саме тим, що згідно твердження перевіряючих станом на 01.03.2015року на контролі інспекцій Держенергонагляду в областях знаходиться 41 припис на приведення схем електропостачання струмоприймачів до вимог І категорії надійності електропостачання, терміни виконання приписів не закінчилися або продовжено за вмотивованими зверненнями споживачів. Інформація з Акту перевірки виключає можливість наявності порушення, зазначеного п.1 описової частини наказу №51 від 12.05.2015року.

10.03.2009року ВП «Головдерженергонагляд» видано розпорядження №6, яким затверджено Порядок формування справ споживачів (далі Порядок). У відповідності до п.2.1 Порядку справи щодо кожного із споживачів формують державні інспектори, у відповідності до п.3.6 Порядку відповідальність за збереження справ споживачів та наявність у папках повного комплекту документації покладається на державного інспектора, який формував ці справи, у відповідності до п.3.7 Порядку відповідальність за дотримання державними інспекторами порядку формування справ споживача покладається на начальника відділу, відділення та керівника відповідної інспекції.

З огляду на зазначені в попередньому абзаці норми нормативного акта відповідальність за наповнення встановленими документами папки по споживачу покладено безпосередньо на державного інспектора, який формував цю справу, а нагляд за дотриманням інспектором вимог Порядку покладено на начальника цього інспектора, в даному випадку керівника відділу енергетичного нагляду, та на керівника обласної інспекції Держенергонагляду. Оскільки в даному випадку відсутність картки споживача виявлено в інспекції Держенергонагляду у Львівській області, а Порядком визначено коло осіб, які несуть відповідальність за порушення, зазначене у п.2 описової частини наказу №51 від 12.05.2015року, то в даному випадку на позивача безпідставно покладено відповідальність, яку покладено на державного інспектора, який формував справу, або керівника відділу енергетичного нагляду інспекції Держенергонагляду у Львівській області, або керівника інспекції Держенергонагляду у Львівській області, внаслідок чого п.2 описової частини наказу №51 від 12.05.15р. є необґрунтованим.

Наказом Мінпаливенерго (тепер Міненерговугілля) №473 від 15.11.2010року «Про затвердження форми Акта здійснення заходу з державного енергетичного нагляду (контролю) та внесення змін до наказу Мінпаливенерго від 24.12.2004 N 817» затверджено форму Акта здійснення заходу з державного енергетичного нагляду (контролю). У примітці до розділу ІІІ Акту зазначено, що цей розділ заповнюється виключно уповноваженими посадовими особами суб'єкта господарювання, розділ IV Акту називається «Пояснення, зауваження або заперечення щодо проведеного заходу та складеного Акта, що мають місце з боку підприємства», тобто, обидва розділи є прерогативою заповнення саме субєктом господарювання, який перевіряється, а не посадової особи Держенергонагляду, яка здійснює перевірку, тобто державного інспектора, а тим більше керівника регіональної інспекції Держенергонагляду.

Внаслідок аналізу зазначеного в попередньому абзаці нормативного акта судом не встановлено порушень зі сторони позивача, внаслідок чого п.3 описової частини наказу №51 від 12.05.2015року є необґрунтованим.

Позивач був призначений на посаду з 09.07.2013року, а остання редакція Критеріїв розподілу суб'єктів господарювання за ступенями ризику їх діяльності в галузі електроенергетики та сфері теплопостачання і визначення періодичності здійснення заходів державного нагляду (контролю), затвердженихпостановою Кабінету Міністрів України №75 від 22.02.2008року, згідно яких встановлюється періодичність здійснення заходів з державного енергетичного нагляду тих чи інших субєктів господарювання, набрала чинності з 09.01.2013року, а тому покладати відповідальність щодо не проведення перевірок ДП «Львівський бронетанковий завод» до дати призначення позивача на посаду підстав немає.

У відповідності до абзацу 7 Критеріїв планові заходи державного нагляду (контролю) за субєктами господарювання із середнім ступенем прийнятого ризику (до такої категорії належить згідно висновків Акту перевірки від 10.04.2015року ДП «Львівський бронетанковий завод») здійснюються не частіше ніж 1 раз на 5 років. Враховуючи те, що зазначена періодичність була встановлена з 09.01.2013року, строк для проведення перевірки вказаного субєкта господарювання станом на момент перевірки не закінчився, тому вважати це порушенням підстав немає.

Крім того, згідно пояснень позивача, здійснювати перевірку ДП «Львівський бронетанковий завод» не було необхідності в звязку із тим, що завод використовував лише 25% дозволеної величини потужності (це підтверджується листом №1502 від 28.05.2015року за підписом директора ДП «Львівський бронетанковий завод» ОСОБА_3М.), внаслідок чого роботу державних інспекторів було спрямовано на здійснення заходів з державного енергетичного нагляду на інших важливих обєктах.

Внаслідок аналізу положень Критеріїв та інформації, наведеної у листі ДП «Львівський БТЗ» №1502 від 28.05.15р.) судом не встановлено порушень зі сторони позивача, внаслідок чого п.4 описової частини наказу №51 від 12.05.2015року є необґрунтованим.

У відповідності до абзацу 2 п.7.5 Інструкції у разі, якщо низка заходів потребує термінів виконання понад три місяці, видається два або декілька приписів залежно від кількості заходів із значними термінами виконання. На підставі цієї норми при проведенні перевірки, за результатами якої було складено припис №03/23-10-251/1 від 17.10.2014року, також ПАТ «Львівобленерго» було видано також ще два приписи, а саме №03/23-10-251/2 від 17.10.2014року та №03/23-10-251/3 від 17.10.2014року. Зокрема, на підставі звернення ПАТ «Львівобленерго» №130-1737 від 20.03.2015року після наданих пропозицій інспекцією Держенергонагляду у Львівській області (лист №23/03-153 від 23.03.2015року) було пролонговано виконання окремих пунктів припису №03/23-10-251/2 від 17.10.2014р. (лист №01/10-482 від 25.03.2015року). Таким чином, позивачем виконано вимоги чинного законодавства в цьому питанні, а тому п.5 описової частини наказу №51 від 12.05.2015року є необґрунтованим.

З врахуванням наведеного, накази ВП «Головдерженергонагляд» ДП «НЕК «Укренерго» №51 від 12.05.15р. «Про результати проведення перевірки виробничо-господарської діяльності ВП «Держенергонагляд у Західному регіоні», п.3 наказової частини наказу ВП «Головдерженергонагляд» ДП «НЕК Укренерго» №47-ОП від 30.06.15р. «Про преміювання за травень 2015 року» слід визнати незаконними та такими що підлягають скасуванню.

Відповідно до вимог ст. 1, 2 Закону України «Про оплату праці» заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу. Розмір заробітної плати залежить від складності та умов виконуваної роботи, професійно-ділових якостей працівника, результатів його праці та господарської діяльності підприємства. Структура заробітної плати: Основна заробітна плата. Це - винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадові обов'язки). Вона встановлюється у вигляді тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для службовців. Додаткова заробітна плата. Це - винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці. Вона включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов'язані з виконанням виробничих завдань і функцій. Інші заохочувальні та компенсаційні виплати. До них належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, виплати в рамках грантів, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми.

Відтак, суд вважає, що у задоволенні позовної вимоги щодо зобов"язання відповідача здійснити нарахування ОСОБА_1 преміювання за травень 2015 року в розмірі 387 грн., виключивши з нарахованої суми премії з передбачені чинним законодавством податкові та інші обовязкові платежі в розмірі 75,69 грн., що становить 311,31 грн. слід відмовити. Оскільки, суд вирішує спір виключно в межах позовних вимог не досліджуючи чи позивач як працівник Державного підприємства «Національна енергетична компанія «Укренерго» заслуговує на преміювання за травень 2015 року у відповідності до ч.2 додатку до колективного договору Держенергонагляду на 2015 рік, і не вправі вирішувати питання щодо преміювання працівника. Питання заробітної плати та інших виплат є виключною компетенцією роботодавця.

Судові витрати у підлягають стягненню відповідно до вимог ст.88ЦПК України

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 10, 60, 74, 169, 212, 215, 218, 224-226 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити частково.

Визнати дії державного підприємства «Національна енергетична компанія «Укренерго» в особі відокремленого підрозділу «Головдерженергонагляд» державного підприємства «Національна енергетична компанія «Укренерго» при застосуванні дисциплінарного стягнення у вигляді догани незаконними.

Скасувати наказ відокремленого підрозділу «Головдерженергонагляд» державного підприємства «Національна енергетична компанія «Укренерго» №51 від 12.05.15р. «Про результати проведення перевірки виробничо-господарської діяльності ВП «Держенергонагляд у Західному регіоні» в повному обсязі.

Скасувати п.3 наказу ВП «Головдерженергонагляд» №47-ОП від 30.06.15р. «Про преміювання за травень 2015 року».

У задоволенні позовних вимог щодо зобовязання вчинити певні дії та стягнення премії відмовити за їх безпідставністю.

Стягнути з державного підприємства «Національна енергетична компанія «Укренерго» в користь держави 243 (двісті сорок три) грн. 60 коп. судового збору.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії. Апеляційна скарга на рішення суду подається до Апеляційного суду Львівської області протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя: Швед Н.П.