ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/6663/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" серпня 2016 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Вовк Є.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтер-Преміал" щодо визнання майнових прав,

В С Т А Н О В И В:

У 2016 році позивач звернувся до суду з вказаним позовом щодо визнання за ним майнових прав на об"єкт нерухомості - квартиру у Дарницькому районі м. Києва.

Вивчивши матеріали позовної заяви суд приходить до висновку, що заява подана з порушенням вимог ч.5 ст.119 ЦПК України.

Так, згідно з ч.5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

З поданих документів вбачається, що позивачем було сплачено судовий збір у сумі 551 грн. 21 коп.

Разом з тим, згідно з п.2 ч.1 ст.80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. Відповідно до положень частини другої зазначеної статті, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Відповідно до положень ч.1 ст.190 ЦК України - майном як особливим об'єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов'язки.

Отже, враховуючи викладене, положення ст.4 Закону України "Про судовий збір" вважаю, а також, що в п.4.2 копії договору купівлі-продажу вказаних майнових прав (наданої самим позивачем)міститься посилання на визначення вартості спірних майнових правв сумі 495240 грн., то саме у такій сумі суд визначає і ціну позову, а отже загальна сума судового збору по справі становить 4952 грн. 40 коп.

Крім того, заява подана з недотриманням і інших вимог ст.119 ЦПК України, а саме: дата підписання позову містить виправлення, які унеможливлюють її ідентифікацію, враховуючи також, що вказані виправлення вчинені із застереженням - підписом особи, прізвище якої не зазначено, що унеможливлює і її ідентифікацію та встановлення автентичності цих виправлень; крім того, позивачем не наведено обгрунтування щодо наявності спору з відповідачем (інших підстав, передбачених діючим законодавством щодо наявності невизнаних (саме вказаним відповідачем), оспорюваних прав, тощо) згідно з безпосереднім предметом позову (обраним способом захисту).

Згідно ст.121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 119 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 119 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому заяву належить залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків - три дні, з наступного дня після отримання позивачем копії цієї ухвали суду.

Якщо у встановлений термін зазначені вимоги не будуть виконані заява буде вважатися неподаною.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ