Справа № 368/701/16-ц
Провадження № 2/368/407/16
У Х В А Л А

іменем України

"29" вересня 2016 р. Кагарлицький районний суд Київської області

у складі: головуючого - судді Шевченко І.І.

при секретарі Губенко А.П.

з участю представника відповідача ОСОБА_1

під час судового розгляду в судовому засіданні в залі суду м. Кагарлик цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: ОСОБА_4 про відшкодування витрат на лікування та поховання спадкодавця, -

встановив:

10 травня 2016 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: ОСОБА_4 про відшкодування витрат на лікування та поховання спадкодавця.

Ухвалою Кагарлицького районного суду Київської області від 11 травня 2016 року вказана провадження по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 було відкрито.

Позивач ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_5 двічі повторно не зявилися в судові засідання 12.09.2016 р. та 29.09.2016 р., про дату та час слухання справи були повідомлені належним чином, що підтверджується наявними в матеріалах справи повідомлення про вручення поштового відправлення та телефонограми, про причини неявки суд не сповістили, будь-яких заяв про відкладення розгляду справи суду не надали, а тому вважаються такими, що не зявились у судове засідання без поважних причин.

Відповідач ОСОБА_3 та її представник ОСОБА_1 вважали, що є всі підстави для залишення позову без розгляду.

Третя особа ОСОБА_4 в судове засідання не зявилася, будучи належним чином повідомлена про дату та час слухання справи, що підтверджується наявними в матеріалах справи повідомлення про вручення поштового відправлення та телефонограмою, про причини неявки суд не сповістила.

Суд, вислухавши відповідача та її представника, ознайомившись з матеріалами справи, вважає, що позовні вимоги ОСОБА_2 слід залишити без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 169 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи у його відсутності.

Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суд виходить з того, що реалізузовуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Тому, у зв'язку з наведеним положення п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, яким передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання без поважних причин або повторно не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до правосуддя.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Так, у судові засідання, які були призначені на 12.09.2016 р. та 29.09.2016 р. позивач та її представник двічі поспіль не зявилися, про день та час слухання справи були повідомлені належним чином, що підтверджується наявними в матеріалах справи повідомленнями про вручення поштового відправлення та телефонограми, про причини неявки суд не сповістили, будь-яких заяв про відкладення розгляду справи суду не надали.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 ЦПК України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не зявилися у судове засідання без поважних причин.

Виходячи з системного аналізу норм процесуального права, слід вважати, що повторною неявкою є друга поспіль неявка позивача або його представника, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи. Крім того, причини повторної неявки значення не мають.

Таким чином, в силу ч. 2 ст. 77 ЦПК України, суд визнає, що позивач повторно не зявився до суду без поважних причин.

До такого висновку прийшов Вищий Спеціалізований Суд з розгляду цивільних та кримінальних справ у справі № 6-24063 ск 15 (ухвала від 31.08.2015 року), який зазначив, що причини повторної неявки процесуального правового значення не мають, оскільки це положення закону (ч. 3 ст. 169 ЦПК України) направлено на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з'являються до суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

Відповідно до ч. 1 ст. 157 ЦПК України суд розглядає справи протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 169, п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання без поважних причин або повторно не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

31 серпня 2015 року Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ було постановлено ухвалу, згідно якою визнано, що повторна неявка в судове засідання належним чином повідомленого позивача є підставою для залишення позову без розгляду, незалежно від причин неявки (справа 6-24063ск15).

При цьому ВССУ зауважив, що причини повторної неявки позивача до суду процесуального правового значення не мають, оскільки положення закону (ч. 3 ст. 169 ЦПК) направлено на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами і правами інших осіб, а позивач, при цьому і не з'являється в судове засідання, і не використовує передбачене законом право на процесуальне представництво в суді.

З огляду на вищезазначені обставини, та з урахуванням того, що позивач та її представник двічі поспіль не зявилися в судове засідання за своїм же позовом, отже недобросовісно користуються своїми процесуальними правами, суд вважає за можливе позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: ОСОБА_4 про відшкодування витрат на лікування та поховання спадкодавця - залишити без розгляду.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 119, 121, 207, 209 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: ОСОБА_4 про відшкодування витрат на лікування та поховання спадкодавця, залишити без розгляду.

Розяснити ОСОБА_2, що залишення без розгляду позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її залишення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя І.І. Шевченко