Провадження № 2/389/791/16
У Х В А Л А

02 вересня 2016 року Суддя Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1, розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з даним позовом до ОСОБА_3, вказала, що їй та відповідачу належить ? частина житлового будинку по вулиці Фрунзе 37/25 у місті Знамянка, яка складається з двох кімнат з окремими виходами. Просить: вказати в її та відповідача документах, яка з двох кімнат вказаного нерухомого майна належить їй, а яка відповідачу; присвоїти третю адресу її частині будинку на її прізвище та дозволити міському голові винести таке рішення на сесію виконавчого комітету Знамянської міської ради; присвоїти на її прізвище особові рахунки, щоб вона сплачувала плату за комунальні послуги отримані нею самостійно; надати дозвіл Бюро технічної інвентаризації на видачу двох окремих технічних паспортів на їх з відповідачем частину будинку; постановити видачу двох нових робочих проекта на газовідведення в будинку; видати постанову на узаконення прибудованої кухні в технічний паспорт.

Відповідно до ч.1 ст.3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу та Закону України "Про міжнародне приватне право" (ч.1 ст.2 ЦПК України).

За нормою ст.15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин. Інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства. Законом може бути передбачено розгляд інших справ за правилами цивільного судочинства. Суди розглядають справи, визначені у частині першій цієї статті, в порядку позовного, наказного та окремого провадження.

Відповідно до ст.118 ЦПК України позов пред'являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції. Позивач має право об'єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов'язаних між собою.

Під позовом слід розуміти в широкому контексті звернення до суду за захистом порушеного або оспорюваного права, що було спричинено діями або бездіяльністю конкретної особи, до якої й пред'являються вимоги щодо припинення правопорушення, відновлення прав, відшкодування шкоди тощо. Позов має свою внутрішню структуру, тобто складається з певних частин (елементів), які у своїй сукупності дають можливість говорити про особливість, визначеність та самостійність кожного окремого позову, тобто його специфічність та відмінність від інших позовів.

Вимоги до позовної заяви встановлені ст.119 ЦПК України, згідно з якою позовна заява є письмовим документом. Письмова форма вважається додержаною, якщо позовна заява викладена на папері. Позовна заява виготовляється на паперовому носії за допомогою друкарської чи компютерної техніки.

Відповідно до ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити:

1) найменування суду, до якого подається заява

2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів зв'язку, якщо такий відомий. Відповідач - це особа, на яку вказує позивач як на порушника своїх прав. Тому саме позивач визначає, до кого пред'явити позов. Якщо позивач помилиться і притягне відповідачем особу, яка його прав не порушила або не повинна відповідати за позовом з інших причин, суд у позові відмовить.

3) зміст позовних вимог. Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду (наприклад: про поділ майна; про виділення в натурі часток з майна, яке перебуває у спільній частковій власності; про визначення порядку користування будинком та розподіл особових рахунків, тощо).

4) ціну позову щодо вимог майнового характеру. Порядок визначення ціни позову передбачено ст.80 ЦПК України, відповідно до ч.1 якої ціна позову визначається: у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Позивач у будь-якому випадку повинен зазначити те право, захисту якого він вимагає, вважаючи його порушеним, невизнаним чи оспорюваним.

6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування. Відповідно до ст.57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Підстави звільнення від доказування встановлені ст. 61 ЦПК України, згідно із якою не потребують доказування: обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі; обставини, визнані судом загальновідомими; обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, якщо у цій справі беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

7) перелік документів, що додаються до заяви.

Відповідно до ч. 3 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна бути підписана особою, яка її подає, із зазначенням дати її подання.

Частиною 5 ст.119 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору. Якщо позивач звільнений від сплати судового збору, то в позовній заяві доцільно вказати про це з посиланням на конкретну норму закону, яка надає йому такі пільги. Документи про сплату судового збору подаються суду в оригіналі.

Законодавством передбачено, що враховуючи майновий стан позивача, суддя може відстрочити або розстрочити сплату держмита на строк не більше як до закінчення розгляду справи в суді першої інстанції, проте в усякому разі не більше як на три місяці з дня пред'явлення позову. Для отримання такої розстрочки чи відсрочки необхідно одночасно з поданням позову звернутися до суду з відповідною заявою, додавши до неї документи, які підтверджують майновий стан позивача. Наприклад, копії пенсійного посвідчення, медичних документів про інвалідність близьких родичів, що перебувають на утриманні, свідоцтва про народження неповнолітніх дітей.

Відповідно до ч.1 ст. 120 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VІ, судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Місячний розмір мінімальної заробітної плати на 01 січня 2016 року становить 1378 грн. Ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру, складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, тобто не менше 551 грн. 20 коп. та не більше 6890 грн. Ставка судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру з складає 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, тобто 551 грн. 20 коп.

Відповідно до постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року №10, подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є обєктом справляння судового збору. Якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Дана позовна заява не відповідає зазначеним вимогам чинного законодавства та потребує уточнення.

Так, подана позовна заява містить шість вимог немайнового характеру, при цьому судовий збір сплачено лише в сумі 551 грн. 20 коп., тобто як можна зрозуміти за одну вимогу немайнового характеру, тоді як загальна сума судового збору має складати 3307 грн. 20 коп. (6 вимог х 551 грн. 20 коп).

Виклад обставин позову сумбурний, не зрозуміло, чи дійсно існує між сторонами виник спір, з приводу чого, в позовній заяві не викладено обставин, що свідчать про неможливість вирішити спір в позасудовому порядку. Крім того, позовна заява не містить зазначення доказів, що підтверджують кожну наведену в ній обставину. Позивачу з урахуванням положень щодо можливих способів захисту свого порушеного права, доцільно визначитись зі змістом позовних вимог та зі складом осіб (відповідачами, третіми особами), які мають брати участь у даній справі; загалом оформити позовну заяву належним чином, виклавши належним чином обставини, що свідчать про наявність спору між сторонами з їх обгрунтуванням та зазначенням доказів на підтвердження кожної обставини у справі.

За вказаних обставин провадження у справі не може бути відкритим, а тому відповідно до ст.121 ЦПК України дана позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Суд звертає увагу позивача, що він має право скористатися правовою допомогою.

Керуючись ст.ст. 119, 121, 209, 210 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 - залишити без руху, для усунення недоліків строком п'ять днів з дня отримання позивачем ухвали.

Запропонувати позивачу оформити позовну заяву належним чином, виклавши належним чином обставини, що свідчать про наявність спору між сторонами з їх обгрунтуванням та зазначенням доказів на підтвердження кожної обставини у справі, а також сплатити судовий збір за решту позовних вимог немайнового характеру з урахуванням вже сплаченого судового збору за одну немайнову вимогу.

Банківські реквізити для зарахування судового збору до державного бюджету за звернення до Знамянського міськрайонного суду Кіровоградської області.

Отримувач коштів:

Знам'янське УК/м. Знам'янка/22030101

Код

Код отримувача: (код за ЄДРПОУ): 38011312

Банк отримувача: ГУДКСУ у Кіровоградській області

Код банку отримувача: (МФО): 823016

Рахунок отримувача: 0010

КОД класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Знам'янський міськрайонний суд Кіровоградської області (назва суду, де розглядається справа).

У разі невиконання вимог суду позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві.

Ухвала щодо сплати судового збору може бути оскаржена до апеляційного суду Кіровоградської області у пятиденний строк з дня отримання її копії, через суд першої інстанції.

Суддя Г.В. Берднікова