Провадження №: 2-п/752/157/16
У Х В А Л А

19.08.2016 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Мирошниченко О.В.

з участю секретаря Мархотко А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву відповідача Національного музею народної архітектури та побуту України про перегляд заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 16 червня 2016 року, постановленого у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Національного музею народної архітектури та побуту України, третя особа: Всеукраїнська професійна спілка «Захист справедливості» Первинна профспілкова організація працівників, про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

в с т а н о в и в:

Заочним рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 16 червня 2016 року позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено, скасовано наказ Генерального директора Національного музею народної архітектури та побуту України № 755 від 09 жовтня 2015 року про звільнення ОСОБА_2 з посади начальника відділу з питань розвитку Національного музею народної архітектури та побуту України; поновлено ОСОБА_2 на посаді начальника відділу з питань розвитку Національного музею народної архітектури та побуту України з 09 жовтня 2015 року; визнати незаконним звільнення ОСОБА_2 з посади начальника відділу з питань розвитку Національного музею народної архітектури та побуту України; стягнуто з Національного музею народної архітектури та побуту України на користь ОСОБА_2 середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 29 995 гривень 87 копійок.

Відповідач Національний музей народної архітектури та побуту України звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що представник відповідача не був повідомлений судом належним чином про день та час судового засідання, в якому було постановлено рішення по суті спору, судом першої інстанції при винесенні заочного рішення не з'ясовано всіх обставин у даній справі, а встановлені у судовому рішенні обставини не відповідають фактичним обставинам справи.

Позивач та представник третьої особи у судовому засіданні заперечували проти скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку, посилаючись на безпідставність поданої заяви.

Вислухавши пояснення та заперечення осіб, які беруть участь у справі, дослідивши матеріали справи, суд надходить до наступних висновків.

Відповідно до п. п. 2, 3 ст. 231 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Відповідно до ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Аналізуючи вказану норму процесуального закону можна дійти висновку про те, що для скасування заочного рішення суду необхідна наявність двох обставин: неналежне повідомлення відповідача або наявність поважної причини у зв'язку із якою відповідач не з'явився у судове засідання та не повідомив суд про неявку, а також наявність доказів, що мають істотне значення для вирішення справи по суті.

З матеріалів цивільної справи вбачається, що відповідач Національний музей народної архітектури та побуту України повідомлявся судом про день та час судового засідання у справі, шляхом направлення судової повістки, яка згідно повідомлення про вручення рекомендованого поштового направлення вручена 01.06.2016 року уповноваженій особі відповідача (а.с. 177).

За змістом положень ст. 224 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Це пов'язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Таким чином, законодавець передбачив баланс захисту прав позивача та відповідача.

Доводи представника відповідача проте, що вказана судова повістка не була передана працівниками відповідача керівництву, не заслуговують на увагу, оскільки такі доводи ґрунтуються лише усних поясненнях представника, наданих у судовому засіданні, та жодними доказами не підтверджені.

Крім того, до заяви про перегляд заочного рішення суду відповідачем не надано суду доказів, які б свідчили про існування обставин, що могли б вплинути на розгляд справи по суті, оскільки обставини, на які вказує відповідача у заяві про перегляд заочного рішення, були предметом розгляду в ході судового розгляду справи, встановлювались судом, та таким обставинам надано оцінку при постановленні заочного рішення суду.

За вказаних обставин, суд надходить до висновку про те, що відповідачем не надано доказів, які б свідчили про те, що обставини, які стали підставою для ухвалення заочного рішення у даній цивільній справі, не відповідають дійсності.

З урахуванням викладеного, суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 16.06.2016 року у даній справі, оскільки відсутні обставини для його скасування, визначені ст.232 ЦПК України, а тому заява відповідача не підлягає задоволенню.

При цьому, суд зазначає, що залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, жодним чином не позбавляє відповідача процесуального права на оскарження судового рішення в загальному порядку, визначеному ЦПК України.

Керуючись ст.ст.231, 232 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Заяву Національного музею народної архітектури та побуту України про перегляд заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 16 червня 2016 року, постановленого у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Національного музею народної архітектури та побуту України, третя особа: Всеукраїнська професійна спілка «Захист справедливості» Первинна профспілкова організація працівників, про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, - залишити без задоволення.

Роз'яснити відповідачу Національному музею народної архітектури та побуту України, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України.

Ухвала оскарженню не підлягає

Суддя