ЧУДНІВСЬКИЙ районний суд житомирської області
справа № 294/1629/15-ц
провадження № 2/294/126/16
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2016 року Чуднівський районний суд Житомирської області

у складі:

головуючого - судді Леська М.О.

при секретарі Івашкевич В.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Чуднові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Красногірської сільської ради Чуднівського району Житомирської області про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

02.12.2015 року позивачі - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до суду з позовом до відповідача - Красногірської сільської ради Чуднівського району Житомирської області про визнання права власності на земельну частку (пай) в порядку спадкування за законом, мотивуючи свої вимоги тим, що брат позивачів - ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року і після його смерті відкрилась спадщина на земельну частку (пай) площа якої складає 2,92 умовних кадастрових гектарів, яку прийняли батьки позивачів - мати ОСОБА_5, батько - ОСОБА_6, однак батьки позивачів спадкових прав не оформили. Після смерті ОСОБА_6 відкрилась спадщина на вищевказану земельну частку (пай), яку прийняла ОСОБА_5, але спадкових прав не оформили. Після смерті матері позивачів відкрилась спадщина, до складу якої входить вищезазначена земельна частка (пай).

Позивачі звернулись із заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину до нотаріальної контори, однак їм було відмовлено у видачі свідоцтва у зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів на нерухоме майно

У судове засідання сторони не з'явились.

У тексті позовної заяви міститься клопотання позивачів про розгляд справи за їх відсутності.

Відповідач Красногірська сільська рада Чуднівського району Житомирської області не забезпечила участь свого представника у судовому засіданні, до суду надійшла заява за підписом голови сільської ради Верещака О.М., згідно якої Красногірська сільська рада позов визнає у повному обсязі, просить розглядати справу без участі представника сільської ради.

На підставі статей 158, 169 Цивільного процесуального кодексу України (надалі по тексту - ЦПК України) суд вважає можливим розглядати справу за відсутності сторін та ухвалити рішення у справі на підставі наявних в ній доказів.

Відповідно до ч.4 ст.174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи.

Суд приходить до висновку, що визнання позову відповідачем не суперечить закону, не порушує прав, свобод та інтересів сторін чи інших осіб. Дослідивши письмові докази, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_4 року померла ОСОБА_5, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4, виданим ІНФОРМАЦІЯ_4 року міським відділом реєстрації актів цивільного стану Новоград-Волинського міськрайонного управління юстиції Житомирської області (а.с. 7).

ІНФОРМАЦІЯ_6 року помер ОСОБА_6, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3, виданим 11.10.1999 року (а.с. 8).

ІНФОРМАЦІЯ_2 року помер ОСОБА_4, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5, виданим 19.06.2015 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Чуднівського районного управління юстиції у Житомирській області (а.с. 9).

Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_6 від 02.08.1959 року, батьком ОСОБА_2 є ОСОБА_6 матір'ю - ОСОБА_5 (а.с. 10).

Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_7, ОСОБА_2 21.07.1979 року зареєструвала шлюб із ОСОБА_11 та змінила прізвище «ОСОБА_2» на «ОСОБА_2» (а.с 10).

Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_8 від 13.08.1959 року, батьками ОСОБА_1 є батько ОСОБА_6 та мати - ОСОБА_5 (а.с. 11).

Відповідно до свідоцтва про одруження серії НОМЕР_9, ОСОБА_1 04.06.1972 року зареєструвала шлюб із ОСОБА_13 та змінила прізвище «ОСОБА_2» на «ОСОБА_1» (а.с 11).

Відповідно до витягу № 7 від 19.06.2015 року з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження, батьком ОСОБА_4 являється ОСОБА_6, матір'ю - ОСОБА_5 (а.с. 12).

Відповідно до копії сертифіката на право на земельну частку (пай) серії НОМЕР_10 ОСОБА_4 належить земельна частка (пай) площа якої складає 2,92 умовних кадастрових гектарів (а.с. 13).

Судом встановлено, що позивачі звертались з письмовою заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину до приватного нотаріуса Новоград-Волинського міського нотаріального округу Житомирської області ОСОБА_14, однак приватним нотаріусом їм було відмовлено у видачі свідоцтва у зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів на нерухоме майно, згідно спадкової справи №51/2015 позивачі є єдиними спадкоємцями (а.с. 6).

Судом встановлено, що ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року, до дня смерті був зареєстрований і проживав за адресою: АДРЕСА_2, разом із ним були зареєстровані і проживали - батько ОСОБА_6, який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 року та мати ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року, ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 року до дня своєї смерті був зареєстрований і проживав за адресою: АДРЕСА_2, разом із ним була зареєстрована і проживала дружина ОСОБА_5, що підтверджується довідками від 25.11.2015 року №379, від 28.10.2015 №343 (а.с. 15-16).

Як вбачається з матеріалів справи, на момент смерті ОСОБА_15 дійсно була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1, разом із нею проживала та була зареєстрована на момент її смерті її дочка ОСОБА_1, що підтверджується довідкою виданою ОСББ «Перспектива» №217 від 02.09.2015 року (а.с. 17).

Відповідно до ст.529 Цивільного кодексу УРСР 1963 року, який діяв на момент смерті ОСОБА_4 та ОСОБА_6, при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого.

Відповідно до ст.548 Цивільного кодексу УРСР 1963 року для набуття спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв.

Відповідно до ст.549 Цивільного кодексу УРСР 1963 року спадкоємець вважається таким, що прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном або якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1216 Цивільного кодексу України (надалі по тексту - ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч.2 ст.1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом мають особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України.

Відповідно до ст.1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачатi за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно ч.1 ст. 1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними.

Відповідно до ч.5 ст.1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Згідно ст. 2 Закону України «Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв)», основним документом, що посвідчує право на земельну частку (пай), є сертифікат на право на земельну частку (пай), виданий районною (міською) державною адміністрацією.

Відповідно до пункту 17 Розділу Х Перехідних положень Земельного кодексу України сертифікати на право на земельну частку (пай), отримані громадянами, вважаються правовстановлюючими документами при реалізації ними права вимоги на відведення земельної частки (паю) в натурі (на місцевості) відповідно до законодавства. Сертифікати на право на земельну частку (пай) є дійсними до виділення власникам таких часток (паїв) у натурі (на місцевості) земельних ділянок та видачі їм державних актів на право власності на землю.

З таких підстав суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 підлягають задоволенню як обґрунтовані, а тому необхідно визнати за ними в рівних частках право власності на земельну частку (пай) в порядку спадкування за законом після смерті їхньої матері - ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року .

На підставі наведеного вище та керуючись ст.ст. 3, 10, 11, 57-60, 64, 158, 169, 174, 212-215, 294 ЦПК України, ст.ст. 529, 548, 549 ЦК УРСР 1963 року, ст.ст. 11, 16, 325, 328, 374, 392, 1216, 1218, 1223, 1261, 1267, 1268 ЦК України, пунктом 17 «Перехідних положень» Земельного кодексу України, статтею 2 Закону України «Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв)», суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 (громадянка України, ІНФОРМАЦІЯ_5, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) право власності на 1/2 частину земельної частки (паю), що посвідчується сертифікатом на право на земельну частку (пай) серії НОМЕР_10, в порядку спадкування за законом після смерті її матері - ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року.

Визнати за ОСОБА_2 (громадянка України, ІНФОРМАЦІЯ_7, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_3, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2) право власності на 1/2 частину земельної частки (паю), що посвідчується сертифікатом на право на земельну частку (пай) серії НОМЕР_10, в порядку спадкування за законом після смерті її матері - ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року.

Рішення суду може бути оскаржене до апеляційного суду Житомирської області шляхом подання апеляційної скарги через Чуднівський районний суд Житомирської області протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: М.О. Лесько