УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14.03.2016 року Городоцький районний суд Львівської області в складі:

головуючого - Ференц О.І.,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_1,

прокурора - Майнич Ю.О.,

третіх осіб - ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4,

ОСОБА_5

та представника третьої особи - ОСОБА_6,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Городок заяву ОСОБА_7 про перегляд заочного рішення по справі за позовом прокурора Городоцького району до ОСОБА_7, ОСОБА_8 сільської ради Городоцького району Львівської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Відділ Держгеокадастру у Городоцькому районі Львівської області, ОСОБА_2, ОСОБА_9, ОСОБА_3, ОСОБА_10, ОСОБА_4, ОСОБА_5, про визнання недійсним державного акта про право власності на земельну ділянку, -

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Городоцького районного суду Львівської області від 29.01.2016р. позов задоволено частково, ухвалено визнати недійсним державний акт серії ЯК № 125630 від 26.10.2011р. про право власності на земельну ділянку, кадастровий номер :19:003:0105 та зобов'язати ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, жителя ІНФОРМАЦІЯ_2, звільнити земельну ділянку, що в с. Воля Бартатівська Городоцького району Львівської області, кадастровий номер :19:003:0105. В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Відповідач ОСОБА_7 16.02.2016р. звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що суд неправомірно дійшов до висновку про можливість прийняття заочного рішення, а тому таке слід скасувати та призначити справу до розгляду в загальному порядку з наступних підстав. Приймаючи рішення на користь позивача судом не враховано його заперечення, більше того, в порушення ст.27 ЦПК України суд позбавив його можливості їх подати. Крім того судом не було враховано, що позов подано неналежним позивачем, оскільки спірна земельна ділянка перебувала до її передачі у комунальній власності територіальної громади с. Бартатів та ОСОБА_8, а прокурором під час подання позову не підтверджено факту порушення інтересів держави та підстав його представництва. Крім того, прокурором Городоцького району подано позовну заяву з пропуском законодавчо встановленого терміну позовної давності, з огляду на що заява не могла бути задоволена. Практикою ЄСПЛ вимагається дотримання справедливої рівноваги між інтересами суспільства та правами власника під час вирішення питання про можливість позбавлення особи власності, чого не було зроблено у даній справі, оскільки жодним чином не доводиться, чому суспільні інтереси мають пріоритетніше значення у порівнянні з конституційно закріпленим правом особи на непорушність права власності, адже наслідком скасування державного акта буде повернення земельної ділянки в комунальну власність і така в подальшому може бути передана у власність іншій особі, в тому числі і шляхом приватизації. Отже "конфіскація" земельної ділянки в одних з тим, щоб інші набули можливості її приватизувати, не є суспільним інтересом та не має пріоритету над конституційно закріпленим правом людини на непорушність права власності.

Прокурор Городоцької місцевої прокуратури ОСОБА_11 в судовому засіданні заперечує проти задоволення заяви ОСОБА_7, оскільки всупереч вимог ст.232 ЦПК України ним не представлено жодних доказів на підтвердження причин неприбуття у судове засідання 29.01.2016р., а викладені причини скасування є необґрунтованими.

Представник третьої особи у справі - ОСОБА_6, в судовому засіданні заперечує проти задоволення заяви про перегляд заочного рішення з мотивів, які навела прокурор. Додатково пояснила, що позивач у своїй письмовій заяві вибірково використовував ту практику ЄСзПЛ, яка була вигідна йому, проте не посилався, зокрема, на рішення ЄСзПЛ у справі "Трегубенко проти України ", де суд констатував, що правильне застосування законодавства також є суспільним інтересом.

Треті особи у справі - ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, в судовому засіданні заперечують проти задоволення заяви з мотивів, наведених прокурором та ОСОБА_6.

Заявник ОСОБА_7, представник відповідача - ОСОБА_8 сільської ради Городоцького району та треті особи - ОСОБА_10, ОСОБА_9, в судове засідання не з'явилися, хоча були своєчасно і належним чином повідомлені про час та місце розгляду заяви, їх неявка згідно ч.1 ст.231 ЦПК України не є перешкодою для розгляду заяви.

Представник третьої особи - відділу Держгеокадастру у Городоцькому районі Львівської області, подав суду заяву про розгляд справи у його відсутності.

Заслухавши пояснення прокурора, представника третьої особи ОСОБА_6 та третіх осіб, вивчивши матеріали зазначеної вище цивільної справи, суд приходить до висновку, що заяву ОСОБА_7 про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення з наступних підстав.

У відповідності до ч.1 ст.232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_7 отримав судову повістку 15.01.2016р. (а.с.143). Судовий розгляд справи був призначений на 29.01.2016р., що давало відповідачу достатньої часу (14 днів) для підготовки заперечення проти позовних вимог і їх подачі. Станом на момент розгляду справи в суді і до подання заяви про перегляд заочного рішення жодних заперечень проти позову відповідача ОСОБА_7 отримано не було, немає доказів їх подання в суд також ОСОБА_7, а тому суду незрозумілі заперечення заявника в частині неврахування судом його позиції під час ухвалення рішення. Не вбачає суд і порушень прав заявника, встановлених ст.27 ЦПК України, на подання заперечень, оскільки, як уже зазначено вище, він мав час з 15.01.2016р. по 29.01.2016р. на подачу таких, проте таким своїм правом не скористався.

Не представлено ОСОБА_7 і доказів поважності причин його неприбуття в судове засідання 29.01.2016р. чи неможливості повідомлення про такі причини як того вимагає ст.232 ЦПК України. ОСОБА_7 взагалі не вказав, з яких причин був відсутній у судовому засіданні 29.01.2016р..

Посилання ОСОБА_7 на те, що при постановленні рішення суд не врахував того, що прокуратура є неналежним позивачем в даній справі, суд розцінює як необґрунтовані, оскільки під час постановлення рішення судом перевірялася належність позивача, про що вказано і в самому рішення (а.с.149). Не свідчить також про істотне значення для правильного вирішення справи посилання ОСОБА_7 на незастосування судом строку позовної давності у даній справі, оскільки згідно ч.3 ст.267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення, проте ОСОБА_7 без поважних причин в судове засідання не з'явився, відтак була відсутня його заява про застосування наслідків пропуску строку позовної давності. Поза тим, як встановлено у судовому засіданні, після проведеної прокуратурою Городоцького району Львівської області у 2011р. перевірки з приводу неправомірних дій службових осіб ОСОБА_8 сільської ради Городоцького району Львівської області при видачі земельних ділянок в травні 2011р. прокуратура звернулася до суду про скасування відповідних рішень ОСОБА_8 сільської ради Городоцького району, чим перервала перебіг позовної давності у відповідності до ч.2 ст.264 ЦК України. Таким чином строк позовної давності у даній ситуації слід рахувати з дати набрання законної сили рішенням у справі за наслідками розгляду справи, що стосувалася скасування рішень ОСОБА_8 сільської ради, на підставі яких було видано державний акт на право власності на земельну ділянку, тобто з 19.06.2014р., а тому такі твердження ОСОБА_7 є безпідставними та не заслуговують на увагу.

Неналежним, на думку суду, є також посилання заявника на практику ЄСПЛ щодо неможливості "конфіскації" земельної ділянки в одних з тим, щоб інші набули можливості її приватизації, оскільки це не є суспільним інтересом і не може бути пріоритетом над конституційно закріпленим правом людини на непорушність права власності, так як цитовані ним рішення ЄСПЛ "Спорронг і Лоннрот проти Швеції", "Новоселецький проти України" та "Федоренко проти України" стосувалися порушення законного права власності осіб та неможливість з огляду на суспільну необхідність позбавлення особи, яка мирно володіє своїм майном, права власності на таке, а в даній справі йдеться саме про незаконність набуття права власності ОСОБА_7 на майно.

З урахуванням усього вищенаведеного, суд вважає, що відповідач ОСОБА_7 був своєчасно та належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду справи, не зявився в судове засідання та не повідомив про причини своєї неявки без поважних причин, а докази, на які він посилається на даний момент, не мають істотного значення для правильного вирішення справи, а тому його заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.231 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_7 про перегляд заочного рішення по справі за позовом прокурора Городоцького району до ОСОБА_7, ОСОБА_8 сільської ради Городоцького району Львівської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Відділ Держгеокадастру у Городоцькому районі Львівської області, ОСОБА_2, ОСОБА_9, ОСОБА_3, ОСОБА_10, ОСОБА_4, ОСОБА_5, про визнання недійсним державного акта про право власності на земельну ділянку залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. Строк, протягом якого розглядалася заява, не включається до строку на апеляційне оскарження рішення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Львівської області через Городоцький районний суд Львівської області протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя О. І. Ференц