_________________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/520/1107/16
УХВАЛА

16.03.2016 року суддя Київського районного суду м. Одеси Огренич І.В., розглянувши доповнену позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення моральної шкоди, неустойки, інфляційних потерь та держмита, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м. Одеси знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення моральної шкоди в розмірі 24300 гривень.

16 березня 2016 року позивачка ОСОБА_1 надала до суду доповнену позовну заяву до ОСОБА_2 про стягнення моральної шкоди, неустойки, інфляційних потерь та держмита в сумі 54035, 10 гривень.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо розмір позовних вимог збільшено або пред'явлено нові позовні вимоги, недоплачену суму судового збору необхідно сплатити до звернення до суду з відповідною заявою.

Але, позивачем не надано квитанції на підтвердження сплати судового збору за подання доповненої позовної заяви майнового характеру.

Також, позивачка надала до суду заяву і якій просить суд відстрочити сплату судового збору до ухвалення рішення у справі, посилаючись на те, що на теперішній час вона безробітна.

Згідно з ч.1ст. 82 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Однак, відповідно до п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року за №10, відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Однак, ОСОБА_1 до доповненої позовної заяви не надано жодного доказу на підтвердження тих обставин на які вона посилається у своїй заяві про відстрочку сплати судового збору.

Згідно зі ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. 119 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст. 119, 120, 121 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Доповнену позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення моральної шкоди, неустойки, інфляційних потерь та держмита, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом пяти днів з дня отримання їм копії ухвали, розяснив, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Огренич І. В.