Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" січня 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва

в складі: головуючої судді Ластовки Н.Д.,

при секретарі Фузік Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про усунення перешкод у здійсненні права власності на житлове приміщення шляхом виселення,

встановив:

В провадженні Дніпровського районного суду міста Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про усунення перешкод у здійсненні права власності на житлове приміщення шляхом виселення.

В судові засідання призначені до розгляду на 10.12.2015 року, 25.12.2015 року та 21.01.2016 року ні позивачі, ні їх уповноважений представник не з'явилися, про день та місце судового розгляду справи повідомлені належним чином, про що свідчать повідомлення про виклик в судове засідання та розписка про повідомлення про час та місце розгляду справи, при цьому заяви про розгляд справи у їх відсутність до суду не надходило.

Представники відповідачів - ОСОБА_5 в судове засідання не з'явився, однак надав заяву про розгляд справи у його відсутність, просив залишити позов без розгляду у зв'язку з повторною неявкою позивачів в судове засідання.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає за необхідне залишити даний позов без розгляду.

Частиною 2 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явились в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до вимог ч.3 ст. 169 Цивільного процесуального кодексу України у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Відповідно до положення ч. 1 ст. 157 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає справи протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження у справі.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Як убачається з матеріалів справи, позивачі та їх представник тричі не з'являлися в судові засідання, належним чином повідомлені про розгляд справи, заяви про розгляд справи за їх відсутності до суду не надходило, поважні причини своєї неявки не повідомили.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 207 Цивільного процесуального кодексу України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Отже, викладене свідчить про втрату позивачами заінтересованості у вирішенні даного спору та дає суду підстави для залишення позовної заяви без розгляду, оскільки за таких обставин проведення судового розгляду справи без участі позивачів суперечило б наданим ЦПК України правам позивачів розпоряджаючись своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд, а суд при здійсненні правосуддя має сприяти як всебічному і повному з'ясуванню обставин справи, так і здійсненню сторонами їх прав.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 169, 207, 209-210, 293, 294 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

у х в а л и в :

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про усунення перешкод у здійсненні права власності на житлове приміщення шляхом виселення залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали або в порядку ч.2 ст. 294 Цивільного процесуального кодексу України.

С у д д я :