Провадження № 2/344/4731/16
У Х В А Л А

23 вересня 2016 року м. Івано-Франківськ

Суддя Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області Бородовський С.О., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення і виділ ідеальних часток у спільній сумісній власності майна подружжя та визнання права власності, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася до суду з вказаним позовом, в якому просила визначити і виділити ідеальні частки у спільній сумісній власності майна подружжя на АДРЕСА_1 по 1/2 частини кожному із її співвласників та визнання права за позивачкою на 1/2 частину вказаної квартири.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України ,,Про судовий збір, за подання позовної заяви, що містить одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

В п.12 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ ,,Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах №10 від 17.10.2014 р. зазначено, що у випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України ,,Про судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору складає 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551,20 грн.) та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (6890,00 грн.); за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою - 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551,20 грн.).

Відповідно до п.1 та п.2 ч.1 ст.80 ЦПК України ціна позову у позовах про стягнення грошових коштів визначається сумою, яка стягується, а в позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Позивачкою в прохальній частині позовної заяви одночасно заявлено вимогу майнового характеру та вимогу немайнового характеру. Однак до позовної заяви не долучено квитанцію про сплату судового збору та не визначено ціну позову відповідно до вартості спірного нерухомого майна.

Відповідно до п. 3 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Зокрема, частиною пятою статті 119 ЦПК передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Отже, якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обовязковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору (частина пята статті 119 ЦПК), не буде поданий у строк, установлений судом, визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві (стаття 121 ЦПК) або залишення заяви без розгляду (пункт 8 частини першої статті 207 ЦПК).

За положеннями ст.121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 119, 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення і виділ ідеальних часток у спільній сумісній власності майна подружжя та визнання права власності - залишити без руху, надавши позивачці строк 5 днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, вказаних в мотивувальній частині ухвали.

Розяснити, що у випадку невиконання вимог даної ухвали, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Копію ухвали направити для відома та виконання позивачці.

Ухвала не оскаржується.

Суддя Бородовський С.О.