overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 202/5425/16-ц
Провадження № 2/0202/2661/2016
29 серпня 2016 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська
у складі: головуючого судді: Мороза В.П.
при секретареві: Овечко А.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дніпропетровська цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
Позивач звернулася до суду з позовом, де вказує, що з відповідачем зареєструвала шлюб 19 вересня 2008 року в Кіровському відділу реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис №453. Від спільного подружнього мають дитину ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1, актовий запис №1982.
Позивач вказує, що сімейні відносини не склалися, спільне господарство між сторонами не ведеться. Шлюбно-сімейні відносини припинено.
Позивач у судове засідання не зявилася, причини неявки суду не повідомила, про час і місце судового засідання повідомлялася належним чином, причину неявки суду не повідомила.
Відповідач в судове засідання не зявився, про час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, причину неявки суду не повідомив. Суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України
Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що позивач з відповідачем зареєстрували шлюб 19 вересня 2008 року в Кіровському відділу реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис №453. Від спільного подружнього мають дитину ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1, актовий запис №1982.
Згідно ст.112 Сімейного Кодексу України шлюб розривається, якщо судом буде встановлено, що подальше сумісне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що має істотне значення.
З урахуванням викладеного і через небажання сторін примиритися, відсутності взаємної допомоги, втрати почуттів любові та поваги, суд вважає, що подальше спільне життя і збереження родини стало неможливим, тому даний шлюб необхідно розірвати.
Керуючись ст.ст.110, 111, 112 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 10, 11, 208-210, 212-215 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
Шлюб, зареєстрований 19 вересня 2008 року в Кіровському відділу реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис №453, між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 - розірвати.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Дніпропетровської області через суд першої інстанції шляхом подачі протягом 10 днів апеляційної скарги.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя В.П. Мороз
Справа № 450/2297/16-ц Провадження № 2/450/1564/16
УХВАЛА

ІМЕНЕ УКРАЇНИ

30 вересня 2016 року суддя Пустомитівського районного суду Львівської області Мусієвський В.Є., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення витрат на ремонт будинку,-

в с т а н о в и в :

09.09.2016 року до Пустомитівського районного суду Львівської області, надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення витрат на ремонт будинку. Також позивач просить звільнити її від сплати судового збору, у звязку із важким майновим станом та важкою економічною ситуацією в державі та те, що вона являється одинокою матірю, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, колишній чоловік аліментів не сплачує.

Суд розглянувши дану заяву, дослідивши матеріали справи приходить до висновку, що вказана заява підлягає до часткового задоволення.

За змістом ст. 8 ЗУ Про судовий збір, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Вказана норма закону дублюється із ч. 1 ст. 82 ЦПК України.

Однак позивач не представила суду, жодного доказу, що б свідчило про її складний майновий стан та неможливість сплатити судовий збір за предявлений позов, тому клопотання слід задовольнити частково та відстрочити сплату судового зору до ухвалення судового рішення у справі.

Так судом встановлено, що спір, який виник між сторонами є спором майнового характеру. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЗУ Про судовий збір судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 ЗУ Про судовий збір ставки судового збору за подання до суду позовної заяви поданою фізичною особою або фізичною особою підприємцем майнового характеру встановлюються у таких розмірах: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати 551, 20 грн. та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати 6 890.00 грн.

Враховуючи вищенаведене, позивачу необхідно сплати судовий збір до ухвалення судового рішення у справі у розмір 1471, 26 грн., відповідно до ціни позову, визначеної на підставі п. 1 ч. 1 ст. 80 ЦПК України.

Якщо у встановлений судом строк судовий збір не буде оплачено, заява відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 207 ЦПК залишається без розгляду.

Керуючись ч. 2 ст. 80, ст.ст. 82, 119, 208, 210 ЦПК України, ст. 8 ЗУ Про судовий збір суд, -

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1 задовольнити частково.

Відстрочити сплату судового збору у розмірі 1471, 26 грн. до ухвалення судового рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення витрат на ремонт будинку.

Розяснити позивачу, якщо у встановлений судом строк судовий збір не буде оплачено, позовну заяву буде залишено без розгляду.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до апеляційного суду Львівської області через Пустомитівський районний суд Львівської області протягом 5-ти днів з дня отримання копії.

СуддяОСОБА_3
Справа № 188/280/16-ц
Провадження № 2-з/188/23/2016
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2016 року Суддя Петропавлівського районного суду І.К. Ніколаєва розглянувши клопотання представника позивача ОСОБА_1 про витребування доказів ( у відповідності ст.137 ЦПК України)

. ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_1 звернувся до суду з клопотанням про витребування доказів ( у відповідності ст. 137 ЦПК України).

В провадженні судді Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області Ніколаєвої І.К. знаходиться цивільна справа 188/280/16-ц провадження 2/188/251/2016 за позовом ОСОБА_2 до ВВД ФССВНВВПЗ України в Петропавлівському районі про стягнення недоплаченої щомісячної страхової суми та суми індексації.

Але у представника позивача виникають труднощі в отриманні та ознайомленні з копіями постанов відділення Фонду, про нарахування індексації щомісячної страхової виплати .

Представник позивача ОСОБА_1 в судовому засіданні клопотання підтримав.

Представник відповідача заперечує проти задоволення клопотання вважає, що всі необхідні розрахунки позивачеві було надано.

Згідно з ч.1, ч.2 ст.133 ЦПКУ , особи які беруть участь у справі і вважають подання потрібних доказів є неможливим або у них є складнощі в поданні цих доказів заявити клопотання про забезпечення цих доказів. Способами забезпечення судом доказів є допит свідків призначення експертизи витребування та (або) огляд доказів у тому числі за їх місцезнаходженням. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів .

Відповідно до ч. 1 ст. 137 ЦПК України у випадках, коли щодо отримання доказів у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, є складнощі, суд за їх клопотанням зобовязаний витребувати такі докази.

Суд, встановивши, що заявник не може самостійно отримати вказані докази, вважає за необхідне клопотання задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 133-135, 137 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 задовольнити.

Зобов'язати відділення ВД ФССНВУ в Петропавлівському районі (52700 смт. Петропавлівка,вул.Жовтнева надати на судове засідання:

- особову справу ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1;

- копію постанови відділення Фонду,повязаних з нарахуванням індексації

щомісячної страхової виплати ОСОБА_2 з березня 2006 року

і до теперішнього часу, з повним розрахунком індексації

( згідно додатку наказу в виконавчої дирекції Фонду);

- довідку про щорічні коефіцієнти задіяні для перерахунку щомісячної

страхової виплати, відповідно до чинного законодавства, з обовязковою

вказівкою постанов правління Фонду, з 01.03.2002 року і до теперішнього

часу.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Дніпропетровської області.

Заява про апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції подається протягом пяти днів після її проголошення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя ОСОБА_3
Справа № 760/4883/16-ц
Провадження № 2/760/3196/16
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

17 березня 2016 року м. Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Шевченко Л. В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк», Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб Славкіної Марини Анатоліївни, про стягнення заборгованості та зобов'язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

15.03.2016 ОСОБА_1 звернулась до Солом'янського районного суду м. Києва з позовом до ПАТ «Всеукраїнський акціонерний банк» (відповідач-1), Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб Славкіної М. А. (відповідач-2), про стягнення заборгованості та зобов'язання вчинити дії.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями зазначена позовна заява була передана судді 16.03.2016.

Позовна заява подана з порушенням вимог щодо підсудності справ.

Так, відповідно до частини першої статті 109 ЦПК позови до фізичної особи пред'являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її перебування.

У позовній заяві позивач зазначив місцезнаходження відповідача-2: м. 02096, Київ, вул. Харківське шосе, 49, що територіально відноситься до Дніпровського району.

Крім цього, частина друга статті 109 ЦПК передбачає, що позови до юридичних осіб пред'являються в суд за їхнім місцезнаходженням.

У позовній заяві позивач зазначив місцезнаходження відповідача-1: м. Київ, вул. Дегтярівська, 27, що територіально відноситься до Шевченківського району.

Отже, вказаний спір не підсудний Солом'янському районному суду м. Києва і його належить подавати за місцезнаходженням відповідача.

Підстави для визначення підсудності за вибором позивача, передбачені статтею 110 ЦПК, відсутні.

Наслідки порушення правил підсудності зазначені у статті 115 ЦПК, відповідно до якої «якщо суддя, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановить, що справа не підсудна цьому суду, заява повертається позивачеві для подання до належного суду, про що постановляється ухвала. Ухвала суду разом із заявою та всіма додатками до неї надсилається позивачеві».

Оскільки позовна заява ОСОБА_1 подана до Солом'янського районного суду з порушенням правил підсудності, її з усіма додатками належить повернути позивачеві.

Керуючись статтями 109, 110, 115 ЦПК, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк», Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб Славкіної Марини Анатоліївни, про стягнення заборгованості та зобов'язання вчинити дії - повернути позивачеві для подання до належного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через Солом'янський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Л. В. Шевченко
Справа № 761/3729/16-ц
Провадження № 2/761/3582/2016
У Х В А Л А

Іменем України

05 лютого 2016 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва, Юзькова О.Л., розглянувши позовну заяву Комунального підприємства «Київський метрополітен» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та штрафних санкцій, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовною до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та штрафних санкцій.

Як вбачається із змісту позовної заяви, позивач просить стягнути з фізичної особи ОСОБА_2 заборгованість за договором оренди від 04.09.2007 р. № 133-Упр (ДВ)-07 у розмірі 92 718,91 грн., пені - 12 669,42 грн., 3% річних - 2 249,05 грн., всього 107 637,38 грн.; заборгованість за договором на відшкодування витрат балансоутримувача на утримання та обслуговування орендованого нерухомого майна від 16.07.2010 № В-30-10 у розмірі 5 358,31 грн. - основного боргу, пені - 1038,30 грн., 3% річних - 203,15 грн., всього 6 599,76 грн.

Проте, виходячи із наданих додатків до позовної заяви, вищевказані договори були укладені між позивачем та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2.

Згідно до частини 2 статті 122 Цивільного процесуального кодексу України, суддя відмовляє у відкритті провадження, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

У відповідності ст. 1 Господарського процесуального кодексу України, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні), громадяни, які здійснюють підприємницьку діяльність без створення юридичної особи і в установленому порядку набули статусу суб'єкта підприємницької діяльності, мають право звертатися до господарського суду згідно з встановленою підвідомчістю господарських справ за захистом своїх порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів, а також вжиття передбачених цим Кодексом заходів, спрямованих на запобігання правопорушення.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України, господарським судам підвідомчі справи, що виникають з корпоративних відносин у спорах між юридичною особою та її учасниками (засновниками, акціонерами, членами), у тому числі учасником, який вибув, а також між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи, пов'язаними із створенням, діяльністю, управлінням та припиненням діяльності такої особи, крім трудових спорів.

Оскільки вимоги, які зазначені в даній позовній заяві не можуть бути розглянуті у порядку цивільного судочинства, у відкритті провадження необхідно відмовити.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 122, 234 Цивільного процесуального кодексу України, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті провадження по справі за позовом Комунального підприємства «Київський метрополітен» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та штрафних санкцій.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя:
У Х В А Л А

Іменем України

11 жовтня 2016 року м. Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Петріщева І.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Деснянського районного суду міста Києва з зазначеною позовною заявою, в якій просить стягнути на свою користь з ОСОБА_2 заборгованість за договором позики у розмірі 5000000,00 грн.

Перевіривши зазначену позовну заяву й додані до неї матеріали, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви без руху, оскільки вона подана без додержання вимог ст. 119 ЦПК України, з таких підстав.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ст. 9 Закону України Про судовий збір судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Судом встановлено, що позивач при подачі позовної заяви, не надав документ, що підтверджує сплату судового збору у передбаченому законом розмірі, за подання до суду позовної заяви майнового характеру.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ст. 4 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Відповідно ч. 3 ст. 27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати свої процесуальні обов'язки.

Відповідно ч.ч. 1, 2 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного та керуючись ст. 121 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків один день з дня отримання копії цієї ухвали, у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Петріщева І.В.
Справа №601/1422/16
Провадження № 2/601/644/2016
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 жовтня 2016 року Кременецький районний суд Тернопільської області у складі: головуючого судді Білосевич Г.С..

при секретарі Васільєвій О.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кременець цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась в суд з позовом про розірвання шлюбу між нею та відповідачем. Позивач посилається на те, що 22 листопада 2008 року з відповідачем уклала шлюб, який зареєстровано в Почаївській міській раді Кременецького району Тернопільської області, актовий запис № 72. Від спільного проживання у сторін є дочка ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Причиною розпаду сімї є те, що між ними часто почали виникати сварки і конфлікти, оскільки у сторін різні погляди на життя, злагоди у сімейному житті не має, в результаті чого позивач втратила до відповідача почуття любові та поваги. За таких обставин шлюб носить формальний характер, а тому позивач просить розірвати шлюб між нею та відповідачем.

Відповідач в судове засідання не зявився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений. Причини його неявки суду невідомі.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення.

З свідоцтва про шлюб вбачається, що шлюб між сторонами зареєстрований 22 листопада 2008 року у Почаївській міській раді Кременецького району Тернопільської області, актовий запис № 72.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Судом встановлено, що подальше спільне проживання подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їхнім інтересам, оскільки встановлений факт відсутності між подружжям взаємоповаги та взаєморозуміння.

Враховуючи вищенаведене, керуючись ст.ст. 110, 111, 112 СК України, ст.ст. 15, 30, 212, 214, 215, 224-226 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Ухвалити заочне рішення.

Позов задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, який зареєстрований у Почаївській міській раді Кременецького району Тернопільської області, актовий запис № 72.

Стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачений нею судовий збір в розмірі 551 грн. 20 коп.

Після розірвання шлюбу прізвище позивача змінити з " Сусло" на "Петровська".

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на його оскарження.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного суду Тернопільської області через Кременецький районний суд протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення. '

Головуючий:
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

"19" вересня 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

Головуючого судді Бартащук Л.П.

при секретарі Зимницькій М.Е.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві питання про виправлення описки в ухвалі Дніпровського районного суду м. Києва від 28 березня 2016 року з ініціативи суду, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 15 вересня 2016 року було задоволено заяву ОСОБА_1 про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

При видачі копії повного тексту рішення виявлено описку, а саме при відправленні рішення в автоматизовану систему документообігу Д-3 для подальшого направлення до ЄДРСР помилково було використано бланк «Ухвала» замість правильного «Рішення», що мало наслідком роздрукування тексту рішення з назвою «Ухвала».

Відповідно до ст. 219 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущенні у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки. Питання про вирішення виправлень вирішується у судовому засіданні. Неявка сторін не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлення.

Відповідно до ч. 1 ст. 208 ЦПК України, судові рішення викладаються у таких формах: 1) ухвали; 2) рішення; 3) постанови.

Згідно із ч. 3 ст. 208 ЦПК України, судовий розгляд закінчується ухваленням рішення суду, а у випадках, передбачених статтями 389-6 та 389-11 цього Кодексу, - постановленням ухвали.

Відповідно до ч. 4 ст. 257-1 ЦПК України, ухвалене судом рішення у справах про встановлення факту народження або смерті особи на тимчасово окупованій території України, визначеній Верховною Радою України, підлягає негайному виконанню.

Як убачається із журналу судового засідання від 15 вересня 2016 року, суд після дослідження матеріалів справи видалився до нарадчої кімнати, по виходу з якої оголосив рішення.

Однак, при відправленні рішення в автоматизовану систему документообігу Д-3 для подальшого направлення до ЄДРСР помилково використано бланк «Ухвала» замість правильного «Рішення», що мало наслідком роздрукування тексту рішення з назвою «Ухвала»

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 11, 208, 210, 219, 294 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в :

Виправити описку в рішенні Дніпровського районного суду м. Києва від 15 вересня 2016 року, ухваленому за результатом розгляду заяви ОСОБА_1, заінтересована особа Відділ державної актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції в м. Києві про встановлення факту, що має юридичне значення, зазначивши вірно назву судового рішення: «Рішення іменем України» (замість помилково зазначеного назви «Ухвала іменем України»).

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує,

апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

СУДДЯ: