РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №668/11805/15-ц

Пров. №2/668/232/16

29.02.2016 р.

Суворовський районний суд м. Херсона у складі:

головуючий суддя - Гаврилов Д.В.,

секретар - Підгрушко А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи без самостійних вимог щодо предмету спору: Херсонська міська рада, Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області, про поділ майна, що є спільною частковою власністю,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3, в якому з урахуванням заяви про уточнення вимог та з урахуванням висновку експерта просив поділити квартири АДРЕСА_1 між ним та відповідачами, виділивши у власність позивача квартиру НОМЕР_1, а у власність відповідачів - квартиру НОМЕР_2

Позовні вимоги мотивовано тим, що сторони у справі є співвласниками квартир АДРЕСА_1. На час розгляду справи між сторонами існують суперечності щодо володіння та користування цим майном, домовитись в позасудовому порядку вони не можуть, що змусило позивача звернутись до суду.

В судове засідання позивач та його представник не з'явились, про розгляду справи повідомлені належним чином. На адресу суду надійшла заява представника позивача, в якій вона просила розглянути справу без участі позивача та його представника.

Відповідачі в судове засідання не з'явились, про розгляд справи повідомлялись неодноразово. На адресу суду надійшла заява від відповідача ОСОБА_2, який діє в своїх інтересах та в інтересах відповідача ОСОБА_3 на підставі довіреності. У вказаній заяві він просив розглянути справу без його участі та участі ОСОБА_3, проти задоволення позову не заперечував.

Представники третіх осіб Херсонської міської ради та Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області в судове засідання також не з'явились, про розгляд справи повідомлялись неодноразово. На адресу суду надійшли заяви, в яких представники просили розглядати справу за їх відсутності, у вирішенні справи поклались на розсуд суду.

Керуючись положеннями ст.ст. 158, 169 ЦПК України, суд вирішив проводити судовий розгляд за відсутності сторін, на підставі наявних у справі доказів.

Повно та всебічно з'ясувавши обставини справи, дослідивши та оцінивши докази у їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з урахуванням наступного.

Судом встановлено, що квартири АДРЕСА_1, належать на праві спільної часткової власності сторонам у справі.

Позивач є власником 3/4 частини квартири НОМЕР_1 та 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 на підставі свідоцтв про право на спадщину за законом, виданих 09.09.2015 року Другою Херсонською державною нотаріальною конторою за реєстраційними № 1-1184 та № 1-1185, та свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого 25.05.2015 року Другою Херсонською державною нотаріальною конторою за реєстраційним № 1-605.

Відповідач ОСОБА_2 є власником 1/3 частин квартири НОМЕР_2 та 1/4 частин квартири АДРЕСА_2 на підставі свідоцтв про право на спадщину за законом, виданих 09.09.2015 року Другою Херсонською державною нотаріальною конторою за реєстраційними № 1-1182 та № 1-1183, та свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 25.05.2015 року Другою Херсонською державною нотаріальною конторою за реєстраційним № 1-606.

Відповідач ОСОБА_3 є власником 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 28.05.1993 року Відділом приватизації Херсонського відділку Одеської залізниці.

Згідно вимог ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою.

Відповідно до положень ч.ч. 1 та 3 ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду України, викладеній в п. 7 постанови Пленуму «Про практику застосування законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» № 7 від 04.10.1991 року зі змінами та доповненнями, у спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину квартири, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. При поділі жилого будинку суд зобов'язаний зазначити в рішенні, яка відокремлена частина квартири конкретно виділяється і яку частку в квартирі вона складає.

Відповідно правової позиції Верховного Суду України, викладені у постанові Судової палати у цивільних справах від 03.04.2013 року у справі №6-12цс13, співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Визначальним для виділу частки або поділу майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності є не порядок користування квартирою, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу квартир відповідно до часток співвласників.

Відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи № 98 від 19.12.2015 року експертом запропоновано єдиний варіанти поділу спільних квартир, що належать позивачеві та відповідачам, з урахуванням здійснення власниками в подальшому ремонтних робіт. Так, експертом запропоновано виділити позивачеві двокімнатну квартиру АДРЕСА_2, загальною площею 44,5 м2, житловою площею 26,4 м2, що складається з коридору площею 5,8 м2, суміщеного санвузлу площею 2,6 м2, кухні площею 6,8 м2, житлової кімнати площею 15,6 м2, комори площею 0,5 м2, житлової кімнати площею 10,8 м2, комори площею 0,6 м2, комори площею 1,1 м2, балкону площею 0,7 м2. Відповідно у власність відповідачів пропонується виділити двокімнатну квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 43,0 м2, житловою площею 28,4 м2, що складається з коридору площею 4,0 м2, комори площею 0,7 м2, житлової кімнати площею 10,5 м2, житлової кімнати площею 17,9 м2, кухні площею 6,8 м2, санвузлу площею 2,5 м2, балкону площею 0,6 м2.

Враховуючи те, що сторони погодились із запропонованим варіантом виділу частини майна в натурі, а також те, що виділ частини майна є технічно можливим, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Запропонований експертом варіант розподілу відповідає частці позивача та відповідачів у праві власності на спірні квартири.

Оскільки вимоги щодо розподілу судових витрат позивачем не заявлялись, тому зазначені питання відповідно до положень ст.11 ЦПК України судом не вирішувались.

Керуючись ст.ст. 358, 367 ЦК України, ст. 100 ЖК УРСР, ст.ст. 11, 169, 209, 213-218, 224-233 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3, треті особи без самостійних вимог щодо предмету спору: Херсонська міська рада, Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області, про поділ майна, що є спільною частковою власністю, - задовольнити.

Поділити квартири НОМЕР_1 та НОМЕР_2 по АДРЕСА_1 між співвласниками ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3.

Передати у власність ОСОБА_1 двокімнатну квартиру НОМЕР_1 по АДРЕСА_1, загальною площею 44,5 м2, житловою площею 26,4 м2, яка складається з наступних приміщень: коридору площею 5,8 м2, суміщеного санвузлу площею 2,6 м2, кухні площею 6,8 м2, житлової кімнати площею 15,6 м2, комори площею 0,5 м2, житлової кімнати площею 10,8 м2, комори площею 0,6 м2, комори площею 1,1 м2, балкону площею 0,7 м2.

Передати у власність ОСОБА_2 та ОСОБА_3 двокімнатну квартиру НОМЕР_2 по АДРЕСА_1, загальною площею 43 м2, житловою площею 28,4 м2, яка складається з наступних приміщень: коридору площею 4,0 м2, комори площею 0,7 м2, житлової кімнати площею 10,5 м2, житлової кімнати площею 17,9 м2, кухні площею 6,8 м2, санвузлу площею 2,5 м2, балкону площею 0,6 м2.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

СуддяГаврилов Д. В.