Справа № 761/8882/16-ц
Провадження № 2/761/4238/2016
У Х В А Л А

10 березня 2016 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Савицький О.А., вивчаючи матеріали позовної заяви ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Генеральної прокуратури України про зняття арешту з майна, внесення змін до записів та внесення запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно,

в с т а н о в и в:

07.03.2016 року на адресу Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Генеральної прокуратури України про зняття арешту з майна, внесення змін до записів та внесення запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Під час вивчення матеріалів поданої позовної заяви було встановлено, що вони не відповідають вимогам ст. 119 ЦПК України.

Перш за все, слід зазначити, що відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору із позовних заяв немайнового характеру, які подаються до суду фізичною особою становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, тобто 551 грн. 20 коп.

При цьому, згідно вимог ч.ч. 3, 6 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. У разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Так, зі змісту позовних вимог вбачається, що позивачами у позовній заяві об'єднано пов'язані між собою три самостійні вимоги немайнового характеру, а саме: про зняття арешту з квартири № 6, яка знаходиться в будинку № 2 по вул. М. Коцюбинського в м. Києві, внесення зміни до записів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та виправлення помилки у прізвищі власника, допущену при реєстрації в Єдиному реєстрі заборон відчуження об'єктів нерухомого майна обтяження (арешту) на квартиру АДРЕСА_1, а також внесення запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про припинення обтяження (арешту) на квартиру АДРЕСА_1.

Крім того, згідно роз'яснень, які містяться в п.п. 10, 13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених згідно із ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позову немайнового характеру. Якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою), наприклад, за вимогами про усунення перешкод у користуванні власністю та відшкодування моральної шкоди.

Відтак, враховуючи положення ст.ст. 4, 6 Закону України «Про судовий збір» та роз'яснення, які містяться в п.п. 10, 13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, позивачам слід було надати до суду підтвердження щодо сплати кожним позивачем судового збору за подання до суду трьох самостійних вимог немайнового характеру, тобто, по 1653 грн. 60 коп. з кожного.

Таким чином, загальна сума судового збору за подання до суду даної позовної заяви має становити 3 307 грн. 20 коп. (551,20*3) + (551,20*3).

Разом з тим, до позовної заяви позивачами додано квитанції про сплату судового збору на суму лише по 551 грн. 20 коп. з кожного.

Отже, позивачам слід надати до суду підтвердження щодо доплати кожним позивачем судового збору за подання до суду двох самостійних вимог немайнового характеру, тобто, по 1 102 грн. 40 коп. з кожного.

Також слід зазначити, що згідно з п.п. 3, 5, 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Разом з тим, у позовній заяві не викладено обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги про внесення зміни до записів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та виправлення помилки у прізвищі власника, допущену при реєстрації в Єдиному реєстрі заборон відчуження об'єктів нерухомого майна обтяження (арешту) на квартиру АДРЕСА_1, а також внесення запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про припинення обтяження (арешту) на квартиру АДРЕСА_1 саме до вказаного відповідача, тобто, відсутні обставини, які б свідчили про порушення прав позивача у правовідносинах саме з вказаним відповідачем та не зазначено доказів, що підтверджують ці обставини.

У разі виправлення недоліків у вказаній частині, нову заяву згідно вимог ч. 1 ст. 120 ЦПК України необхідно подати разом із її копіями відповідно до кількості учасників процесу.

У відповідності з ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 4, 6 Закону України «Про судовий збір», ст.ст. 119-121, 209, 210 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Генеральної прокуратури України про зняття арешту з майна, внесення змін до записів та внесення запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно - залишити без руху, надавши позивачам строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачами ухвали, попередивши, що в разі не усунення вказаних недоліків заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню позивачам.

Ухвала в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Апеляційного суду м.Києва шляхом подачі апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м.Києва протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

В решті ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: