Провадження №2/760/3026/16
Справа 760/4141/16-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 березня 2016 року суддя Солом'янського районного суду м. Києва Усатова І.А., розглянувши матеріали скарги ОСОБА_1 на відмову вчинити нотаріальні дії, заінтересовані особи: п'ята Київська державна нотаріальна контора, відділ міжнародної правової допомоги у цивільних справах Департаменту міжнародного права Міністерства юстиції України, -

В С Т А Н О В И В :

Скаржник звернувся до суду з скаргою на відмову вчинити нотаріальні дії в якій просить зобов'язати нотаріальну контору видати свідоцтво про право на спадщину.

Виходячи зі змісту частини 2 ст. 16 Цивільного кодексу України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути:

1) визнання права;

2) визнання правочину недійсним;

3) припинення дії, яка порушує право;

4) відновлення становища, яке існувало до порушення;

5) примусове виконання обов'язку в натурі;

6) зміна правовідношення;

7) припинення правовідношення;

8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди;

9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди;

10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ст. 15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин в порядку позовного провадження.

Відповідно до ст. ст. 107, 109, 118 ЦПК України заява про відмову у вчиненні нотаріальної дії розглядається за правилами позовного провадження. Позов пред'являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції за місцем знаходженням приватного нотаріуса (державної нотаріальної контори). Строк оскарження постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії встановлюється у три роки відповідно до ст. 257 Цивільного кодексу України.

Виходячи із способів захисту та порушених прав чи інтересів, особа звертається з відповідною позовною заявою.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. І в даному випадку як уже зазначалося, статтею 50 Закону України «Про нотаріат» встановлено, що нотаріальна дія або відмова у її вчиненні, нотаріальний акт оскаржуються до суду; право на оскарження нотаріальної дії або відмови у її вчиненні, нотаріального акта має особа, прав та інтересів якої стосуються такі дії чи акти.

Статтею 50 Закону України «Про нотаріат» спір про право, оснований на вчиненій нотаріальній дії, розглядається судом у порядку позовного провадження.

Зазначена позиція кореспондується з позицією Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, що була викладена в узагальненні судової практики розгляду справ про оскарження нотаріальних дій або відмову в їх вчиненні від 07 лютого 2014 року.

Виходячи з вищевикладеного скаржнику слід викласти свої вимоги в належно оформленій заяві відповідно до вищезазначених вимог закону.

Також, ОСОБА_1 необхідно зазначити:

- в чому саме полягає порушення його прав нотаріусом;

- якими нормами чинного законодавства обґрунтовується порушення такого права, якщо воно є;

- якими діями нотаріуса порушено право ОСОБА_1, якщо такі є;

- крім того, не зазначено доказів в підтвердження обґрунтування заявлених вимог або наявність підстав для звільнення від доказування так і не надано самі докази.

Слід зазначити, що ОСОБА_1, як підставу оскарження дій нотаріуса зазначає ту обставину, що йому відмовлено в видачі свідоцтва, але не зазначено доказів (вид документа, найменування органу, що його видав, день видачі та номер документа, його резолютивна частина), що підтверджує таку відмову;

Також не обґрунтовано залучення до участі в справі в якості заінтересованої особи відділ міжнародної правової допомоги у цивільних справах Департаменту міжнародного права Міністерства юстиції України;яким чином рішення в даній справі може вплинути на права та обов'язки відділу міжнародної правової допомоги у цивільних справах Департаменту міжнародного права Міністерства юстиції України.

Суддя акцентує увагу, на те, що вразі усунення недоліків визначених в даній ухвалі відбудеться шляхом подання позовної заяви, то дотримання вимог ст.119 ЦПК України при пред`явленні позову в суд, в тому числі представлення оригіналу квитанції про сплату судового збору (ч.5 ст.119 ЦПК України), а й сплата його в належному розмірі, є імперативним правилом в тому числі і для суду.

Таким чином, обов'язковим умовою за якої суддя вирішує питання про прийняття позовної заяви та можливість відкриття провадження у справі, є сплата судового збору та надання оригіналу документу про його сплату.

Пунктом 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом "Про Державний бюджет України на 2016 рік" установлено на 2016 рік мінімальну заробітну плату у місячному розмірі з 1 січня - 1378 гривні.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір", який діє на дату звернення з позовною заявою, встановлені ставки судового збору в таких розмірах: за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана: фізичною особою 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

За таких обставин, керуючись ст. 119-121 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Скаргу ОСОБА_1 на відмову вчинити нотаріальні дії, заінтересовані особи: п'ята Київська державна нотаріальна контора, відділ міжнародної правової допомоги у цивільних справах Департаменту міжнародного права Міністерства юстиції України - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали.

Недоліки заяви мають бути усунуті шляхом подання окремої вмотивованої скарги з врахуванням викладених в даній ухвалі недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: