Справа № 712/8845/16-ц
Провадження № 2/712/2082/16
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

04 серпня 2016 року м. Черкаси

Суддя Соснівського районного суду м.Черкаси Троян Т.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу ОСОБА_3 про визнання договору купівлі-продажу недійсним,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду із позовною заявою до відповідача про визнання недійсним договору купівлі-продажу.

Відповідно до ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання.

Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Вищевказана заява не відповідає вимогам ст.ст. 119-120 ЦПК України, а саме: позивачем не викладено обставин, якими він обґрунтовує зміст своїх позовних вимог.

Згідно до ст. 638 ЦК України встановлено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.

Позивач як на підставу для визнання договору купівлі продажу недійсним перелічує норми ЦК України для визнання правочину недійсним, а саме: ч.1 ст.203, ч.1 ст.215, ч.1 ст.316, ч.1 ст.317 та зазначає, що була протиправно позбавлена власності в результаті неправомірних дій контрагента. Зазначає, що покупець за договором ввів її в оману, оскільки вона помилилась стосовно істотних обставин правочину, оскільки грошей від покупця вона не отримала.

Суд зазначає, що позивачу слід визначитись, яка саме з вище перелічених статтей Цивільного кодексу України є підставою для визнання договору недійсним, оскільки вищезазначені статті направлені на захист прав особи в різний спосіб.

Крім того, Верховний Суд України в п.19,20 Постанови Пленуму №9 від 06.11.2009 року «Про практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» зазначив: обставини, щодо яких помилилася сторона правочину (стаття 229 ЦК), мають існувати саме на момент вчинення правочину. Особа на підтвердження своїх вимог про визнання правочину недійсним повинна довести, що така помилка дійсно мала місце, а також що вона має істотне значення. Помилка внаслідок власного недбальства, незнання закону чи неправильного його тлумачення однією зі сторін не є підставою для визнання правочину недійсним. Правочин визнається вчиненим під впливом обману у випадку навмисного введення іншої сторони в оману щодо обставин, які впливають на вчинення правочину. На відміну від помилки, ознакою обману є умисел у діях однієї зі сторін правочину. Наявність умислу в діях відповідача, істотність значення обставин, щодо яких особу введено в оману, і сам факт обману повинна довести особа, яка діяла під впливом обману. Обман щодо мотивів правочину не має істотного значення.

Отже, позивачем не надано жодного доказу, що підтверджує обставини позову щодо порушення його прав та умислу або неправомірності (незаконності дій відповідача), що є обов'язковими для особи, яка пред'являє позов, оскільки без зазначення та надання доказів, що підтверджують вимоги, суд не може здійснити підготовку справи до розгляду та належним чином провести судове засідання.

Враховуючи викладене, відповідно до ст. 121 ЦПК України вважаю необхідним залишити заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 119-121 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу ОСОБА_3 про визнання договору купівлі-продажу недійсним залишити без руху.

Надати строк на усунення недоліків терміном п'ять днів з моменту отримання копії ухвали, шляхом подання доказів, з урахуванням вимог, викладених в ухвалі.

Роз'яснити, що в разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Соснівського

районного суду м. Черкаси Т.Є. Троян