Номер провадження 2/756/643/16
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ЗАОЧНЕ

17 березня 2016 року Оболонський районний суд м.Києва у складі:

головуючого - судді Кричиної А.В.

при секретарі Остафійчук К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради, третя особа - ОСОБА_2, про визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В :

До суду звернулась позивачка із зазначеним позовом до відповідача, згідно якого просила суд визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

Свої вимоги мотивувала тим, що після смерті її чоловіка ОСОБА_3 відкрилась спадщина у вигляді вказаної квартири, яка належала померлому на підставі договору купівлі-продажу нерухомості від 14.08.1997 року укладеного між ним та ОСОБА_2, зареєстрованого на Київській універсальній біржі. 20.01.2014 року діти померлого відмовились від спадщини на користь позивачки, яка фактично є єдиною спадкоємницею померлого. Позивачка у встановлені законом строки звернулась до Ірпінської міської Державної нотаріальної контори Київської області з заявою про прийняття спадщини та 20.01.2014 року було зареєстровано спадкову справу за номером у спадковому реєстрі № 36369379. Постановою державного нотаріуса у видачі Свідоцтва про право на спадщину на спірну квартиру з підстав того, що згідно відомостей Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна зазначена квартира зареєстрована за попереднім власником - ОСОБА_2 Отже, померлим ОСОБА_3 не здійснено державну реєстрацію нерухомого майна відповідно до положень діючого законодавства, що позбавляє позивачку реалізувати своє право на спадкування в нотаріальному порядку.

Представник позивачки в судовому засіданні позовні вимоги підтримала з підстав визначених у позові, просила їх задовольнити, при цьому пояснила, що в спірній квартирі ніхто не зареєстрований, всі витрати по утриманню житла несе позивачка, інші особи які б претендували на вказане житло їй не відомі.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, направив до суду письмові пояснення, згідно яких просив суд на підставі поданих стороною доказів прийняти рішення згідно чинного законодавства, розглядати справу у його відсутності. У зв'язку з зазначеним суд вважає можливим розглянути справу у відсутності представника відповідача та постановити рішення на підставі наявних у справі доказів.

Ухвалою суду від 04.02.2016 року постановленою відповідно до положень ч.4 ст. 209 ЦПК України не виходячи до нарадчої кімнати, до участі у справі в якості третьої особи залучено ОСОБА_4, оскільки рішення суду може вплинути на його права та обов'язки. ОСОБА_4 в судове засідання не з'явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, у зв'язку з зазначеним суд вважає можливим розглянути справу у його відсутності на підставі наявних у справі доказів.

Суд, заслухавши пояснення представника позивачки, дослідивши письмові докази по справи, прийшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що позивачка є дружиною ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року, що підтверджується копіями свідоцтва про шлюб та свідоцтва про смерть. (а.с. 57, 66).

Померлому ОСОБА_3 на праві власності належала на квартира АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу нерухомості від 14.08.1997 року укладеного між ним та ОСОБА_2, зареєстрованого на Київській універсальній біржі. (а.с. 10).

Згідно копії технічного паспорту спірна квартира однокімнатна, житловою площею 18,4 кв. м, загальна площа квартири складає 32,4 кв.м. ( а.с.11-12).

Постановою Ірпінської міської державної нотаріальної контори Київської області від 07.07.2014 року № 1055/02-31 позивачці відмовлено у видачі свідоцтв про право власності в порядку спадкування за законом на квартиру АДРЕСА_1, оскільки договір купівлі-продажу даної квартири у відповідних на той час державних органах не зареєстровано. ( а.с.96).

Згідно копії спадкової справи інші особи крім позивачки до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини не звернулись. Діти померлого: ОСОБА_5, ОСОБА_6, відмовились від прийняття спадщини на користь позивачки. ( а.с.67,73)

Згідно ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст. 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Згідно ст. 1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається на ім'я кожного з них, із зазначенням імені та частки у спадщині інших спадкоємців.

Згідно ст. 1265 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Враховуючи, що при розгляді справи встановлено, що квартира АДРЕСА_1 на час відкриття спадщини належала ОСОБА_3, позивачка є спадкоємницею за законом першої черги, яка про відмову від прийняття спадщини не заявила, та має право на спадкування спірної квартири, фактично несе всі витрати по утриманню спадкового майна.

Отже, позовні вимоги позивачки є законними, під час розгляду справи знайшли своє підтвердження та підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1265, 1268, 1270, 1296, 1297 ЦК України, ст.ст. 10, 15, 60, 61, 74, 88, 169, 208, 209, 212-215 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, право власності на квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 32,4 кв.м, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

Апеляційну скаргу може бути подано до Апеляційного суду м. Києва через Оболонський районний суд м.Києва протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи Апеляційним судом м. Києва.

Суддя: