Справа № 204/6457/16-ц
Провадження № 2/204/2461/16
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

10 жовтня 2016 року суддя Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська Черкез Д.Л., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3 державна нотаріальна контора про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири та скасування запису про реєстрацію права власності, -

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2016 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3 державна нотаріальна контора про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири та скасування запису про реєстрацію права власності.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами, вважаю, що вона не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України, з наступних підстав.

Згідно до п.4 ч.2 ст.119 ЦПК України, позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Як вбачається з позовної заяви, однією з позовних вимог позивач ОСОБА_1 просить визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1, що є позовною вимогою майнового характеру.

Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

До матеріалів позовної заяви додана квитанція про сплату судового збору у розмірі 551,21 грн.

Відповідно до ч. 3 ст.6 ЗУ «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З позову вбачається, що позивачем заявлено три позовні вимоги, а саме: визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1, укладений 13.09.2014 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2; визнати право власності за ОСОБА_1 на вказану квартиру; скасувати запис в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав власності на спірну квартиру за ОСОБА_2 Тобто, фактично позивачем заявлено дві позовні вимоги немайнового характеру і одна позовна вимога майнового характеру.

Згідно до п.2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою судовий збір справляється у розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

На 01 січня 2016 року розмір мінімальної заробітної плати в Україні становить 1 378,00 грн.

З огляду на наведене, розмір судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру становить 551,20 грн., а майнового характеру відповідно до ціни позову, яка позивачем не зазначена.

Приймаючи до уваги сплату позивачем судового збору за однією позовною вимогою немайнового характеру у розмірі 551,20 грн., розмір судового збору, який позивачу слід доплатити за другою позовною вимогою немайнового характеру становить 551,20 грн..

Відповідно до п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою судовий збір справляється у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Згідно п. 16 Постанови Пленуму № 10 від 17.10.2014 року розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п'ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. А відповідно до приписів п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» № 20 від 22.12.1995 р. з наступними змінами і доповненнями, розяснено, що вартість спірного майна визначається за згодою сторін, а при його відсутності по дійсній вартості майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за якою майно може бути продане в даному населеному пункті або місцевості. Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду, на яке позивач просить визнати за ним право власності та повинна бути підтверджена відповідними відомостями.

При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п'ятою статті 216 ЦК). Враховуючи наведене, позивачу слід визначити та зазначити ціну позову за вимогою майнового характеру та сплатити судовий збір у відповідному розмірі.

Таким чином, позивачу слід сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру відповідно до визначеної ціни позову на підставі п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір».

Платіжні реквізити для перерахування судового збору:

«Отримувач коштів - Управління Державної казначейської служби України у Красногвардійському районі м. Дніпропетровська, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37989253, Банк отримувача - ГУДКСУ у Дніпропетровській області, Код банку отримувача (МФО) 805012, Рахунок отримувача 0008, Код класифікації доходів бюджету 22030001, Призначення платежу: Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська (назва суду, де розглядається справа), (суду, де розглядається справа)».

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин, суд вважає за необхідне надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків, а саме: зазначити ціну позову відповідно до дійсної вартості нерухомого майна на момент звернення до суду та сплатити судовий збір у відповідному розмірі, розрахований у процентному відношенні від ціни позову; сплатити судовий збір за вимогами немайнового характеру на розрахунковий рахунок суду за місцем розгляду справи у встановленому законом розмірі та надати суду оригінали відповідних документів, що підтверджують сплату судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, суд,

У х в а л и В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3 державна нотаріальна контора про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири та скасування запису про реєстрацію права власності - залишити без руху.

Надати позивачам строк для усунення недоліків пять днів з моменту отримання копії ухвали.

У випадку не усунення недоліків у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.Л. Черкез