Справа № 361/1210/16-ц
Провадження № 2/361/1259/16
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

/заочне/

05 серпня 2016 р. Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого - судді Селезньової Т.В.,

при секретарі - Коваль А.В.,

розглянувши в місті Бровари в судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про відшкодування шкоди,

встановив:

Позивач в уточненому позові просить суд стягнути з відповідачів солідарно на відшкодування заподіяної йому шкоди 65 663,93грн., мотивуючи тим, що шкода заподіяна йому пошкодженням належного йому на праві власності автомобіля DAEWOO Lanos, державний реєстраційний номер НОМЕР_1. Позовні вимоги мотивував тим, що за укладеним з ОСОБА_2 договором прокату ОСОБА_2 прийняв як наймач у тимчасове платне користування автомобіль DAEWOO Lanos, д.р.знак НОМЕР_1, належний позивачу на праві власності, повинен був за умовами договору забезпечити збереження автомобілю, своєчасно повідомляти про його знищення чи пошкодження, а по закінченню строку дії договору повернути його наймодавцю у чистому, справному і неушкодженому вигляді; за умовами договору він не мав права передавати автомобіль у піднайом, передавати автомобіль третім особам. В порушення даних умов договору відповідач передав автомобіль ОСОБА_3, який 07.01.2015р. у м. Києві здійснив наїзд на перешкоду, і завдав автомобілю ушкоджень, про дану ДТП відповідачі позивача і його довірену особу не повідомили. Розмір шкоди визначений згідно Звіту про визначення вартості матеріального збитку. Позивач вважає, що обидва відповідачі мають нести перед ним солідарну відповідальність, оскільки заподіяли одну неподільну шкоду їхніми винними, взаємопов'язаними і сукупними діями.

Відповідачі в судове засідання не з'явилися, повідомлені належним чином, завчасно, причини неявки суду не повідомили, заперечень проти позову, заяви про відкладення розгляду справи або про розгляду справи за її відсутності не надали. Суд ухвалив справу розглянути заочно, відповідно до ст.224 ЦПК України.

Позивач на підтвердження позовних вимог подав такі докази:

Довіреність від 31.07.2009 р., згідно якої ОСОБА_4 уповноважив ОСОБА_5 користуватись та розпоряджатись належним йому на праві власності автомобілем марки DAEWOO Lanos, шасі (кузов, рама) НОМЕР_4, 2003 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1. Довіреність видана, зокрема з правом здачі в найм (оренду).

Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_5, згідно якого даний автомобіль належить позивачу.

Договір прокату легкового автомобіля № 027/31.14 від 31.02.2014р., укладений між ФОП ОСОБА_5 (наймодавець) та фізичною особою ОСОБА_2 (наймач), за яким наймодавець передав наймачу у строкове платне користування легковий автомобіль марки DAEWOO Lanos, № кузова НОМЕР_6, реєстраційний номер НОМЕР_1, вартістю 70000 грн.

Акт приймання - передачі від 31.07.2014р. до договору прокату від 31.07.2014 р. № 027/31.14, з якого вбачається, що наймодавець - ФОП ОСОБА_5 передав, а наймач - ОСОБА_2 прийняв відповідно до договору прокату легкового автомобіля від 31.07.2014 р. № 027/31.14 автомобіль марки DAEWOO Lanos, № кузова НОМЕР_6, реєстраційний номер НОМЕР_1, а також свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_5 і поліс страхування цивільно-правової відповідальності власників транспортних засобів, строком з 31.07.2014 р., кінцевий строк прокату не зазначений, під заставу у 1500 грн. Сторонами підтверджено, що переданий автомобіль знаходиться у справному технічному стані, пошкодження відсутні, або відповідають переліку пошкоджень (вказані на звороті), а сам автомобіль відповідає за якістю, зовнішнім виглядом і технічною характеристикою умовам договору.

З листа відповіді Солом'янського РУ ГУМВС України в м.Києві на звернення ОСОБА_5 від 12.01.2015 р. вбачається, що 07.01.2015 р. приблизно о 05.15 год. на проспекті Відрадному, неподалік будинку № 27 в м.Києві, автомобіль «Део Ланос», д.н.з. НОМЕР_1, під керуванням водія ОСОБА_3, здійснив наїзд на перешкоду (електроопору № 13). Внаслідок ДТП водій автомобіля «Део Ланос», д.н.з. НОМЕР_1 ОСОБА_3 та пасажир ОСОБА_6 отримали тілесні ушкодження та були госпіталізовані до КМКЛ № 17 в м.Києві з отриманими травмами різного виду.

Згідно звіту про визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику колісного транспортного засобу від 20.03.2015 р., вартість відновлюваного ремонту КТЗ DAEWOO Lanos, реєстраційний номер НОМЕР_1, визначена за витратним підходом, складає 121137,49 грн., ринкова вартість автомобіля, визначена за порівняльним підходом, може складати 65663,93 грн. На підставі виконаних досліджень та рекомендацій, зроблено висновок, що вартість матеріального збитку, заподіяного власнику після аварійного пошкодження КТЗ DAEWOO Lanos, реєстраційний номер НОМЕР_1, станом на 20.03.2015 р. дорівнює 65663,93 грн. з урахуванням суми ПДВ, але без врахування втрати товарної вартості.

З протоколу огляду транспортного засобу від 20.03.2015р. видно, що автомобіль має пошкодження , які відповідають зазначеним у Звіті.

З квитанції від 14.01.2015 р. № 278 вбачається, що ОСОБА_5 сплачено ФОП ОСОБА_7 500,00 грн. за зберігання автомобіля.

З квитанції від 14.01.2015 р. № 300 вбачається, що ОСОБА_5 сплачено ФОП ОСОБА_8 400,00 грн. за послуги евакуатора.

З квитанції від 14.01.2015 р. № 004336 вбачається, що ОСОБА_5 сплачено ФОП ОСОБА_9 380,00 грн. за транспортні послуги.

З квитанції від 26.03.2015 р. № 3600/4 вбачається, що ОСОБА_5 сплачено ТОВ «ЕАК «Фаворит» 890,00 грн. за оцінку збитку автомобіля DAEWOO Lanos, д.н.з. НОМЕР_1.

Таким чином, встановлено, що автомобіль, належний позивачу на праві власності, був пошкоджений, чим власнику майна було завдано майнову шкоду.

Відповідно до вимог ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.

Встановлено, що автомобіль пошкодив відповідач ОСОБА_3, який керував транспортним засобом і здійснив на ньому ДТП.

Оскільки відповідач не довів відсутності його вини у пошкодженні автомобілю, то саме він є особою, на яку покладається відповідальність по відшкодуванню завданої позивачу шкоди, передбачена ст.1166 ЦК України.

Судом не встановлено підстав для звільнення даного відповідача від відповідальності за завдану ним шкоду.

Відсутні відомості про наявність страхування даного транспортного засобу від пошкоджень (КАСКО) і відсутні відомості про отримання позивачем страхового відшкодування за даним випадком ДТП.

Власник майна має право на відшкодування завданої йому шкоди у повному обсязі.

Тому позов в частині вимог до другого відповідача підлягає задоволенню, і є підстави для покладення на вказану особу відповідальності за завдану шкоду у повному обсязі.

Розмір шкоди визначено спеціалістом у даній галузі, на підставі огляду пошкодженого транспортного засобу. Підстав не довіряти даному висновку суд не вбачає. Даний висновок спеціаліста не оспорений відповідачем і приймається судом до уваги при визначення розміру шкоду, що підлягає відшкодуванню позивачу, - 65663,93грн.;

крім того, позивач поніс у зв'язку з даним фактом такі збитки: 500,00 грн., 400грн., 380грн.- за евакуацію та зберігання пошкодженого автомобіля (враховуючи обсяг пошкоджень, суд вважає доведеним той факт, що автомобіль не міг рухатись самостійно і потребував його евакуацію, транспортування та збереження на час оцінки); дані витрати підтверджені квитанціями;

також відшкодуванню підлягає оплата послуг за оцінку заподіяної шкоди -890грн., згідно квитанції про оплату;

всього 67743,93грн.

Щодо наявності підстав для покладення відповідальності за завдану шкоду на першого відповідача, то суд виходить з наступного:

Позивач в обґрунтування вимог до першого відповідача послався на вказаний договір прокату транспортного засобу, і зокрема на такі його умови: п 1.2.1 - автомобіль повинен використовуватися наймачем для задоволення власних побутових або виробничих потреб; п.3.3.1 - наймач зобов'язаний прийняти автомобіль по акту приймання - передачі в строк, обумовлений сторонами даного договору; п.3.3.6 - наймач зобов'язаний забезпечити збереження автомобіля з моменту його отримання і до моменту його повернення наймодавцю; п.3.3.7 - наймач зобов'язаний негайно повідомити наймодавця про втрату чи пошкодження предмета прокату; п.3.4.2 - наймач не має права передавати автомобіль в піднайом, передавати автомобіль третім особам; п.5.3 та п.5.4 - наймач несе повну матеріальну відповідальність перед наймодавцем за будь-який збиток, заподіяний предмету прокату, крадіжки автомобіля чи його частин навіть при відсутності своєї вини; п.5.6 - наймач відшкодовує наймодавцю заподіяний збиток повністю.

Тобто підстави для виникнення у першого відповідача зобов'язання по відшкодуванню шкоди позивач пов'язує з укладеним з ним договором прокату (як різновиду договору найму/оренди).

Згідно ст.14 ЦК цивільні обов'язки виконуються в межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов'язковим для неї. Згідно ч.2 ст.509 ЦК зобов'язання виникають з підстав, встановлених ст.11 ЦК. Згідно ч.1 ст.11 ЦК цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обв'язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов'язків , зокрема є: договори та інші правочини (п.1 ч.2 ст.11), завдання майнової шкоди (п.3 ч.2 ст11).

Статтею 203 ЦК передбачено загальні умови, додержання яких є необхідним для чинності правочину. Зокрема, згідно ч.4 ст.203 ЦК- правочин має вчинятись у формі, встановленій законом.

Згідно ч.1 ст.209 ЦК правочин, який вчинений у письмовій формі, підлягає нотаріальному посвідченню у випадках, встановлених законом або домовленістю сторін.

Згідно ч.3 ст.760 ЦК особливості найму окремих видів майна встановлюються цим кодексом та іншим законом. Згідно ст.787 ЦК - передбачено особливості договору прокату майна, як один з різновидів договору найму. В параграфі 5 передбачено особливості укладення договору найму транспортного засобу; зокрема, згідно ч.2 ст.799 ЦК України - договір найму транспортного засобу за участю фізичної особи підлягає нотаріальному посвідченню.

Згідно ч.1 ст.220 ЦК у разі недодержання сторонами вимоги закону про нотаріальне посвідчення договору, такий договір є нікчемним.

Згідно ч.2 ст.215 ЦК недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених законом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним.

Таким чином, оскільки перший відповідач не є безпосереднім заподіювачем шкоди, і не встановлений причинно - наслідковий зв'язок між його діями і настанням шкоди, то відсутні законні підстави для покладення на нього деліктної відповідальності, передбаченої п.3 ч.2 ст.11 ЦК та ст.1166 ЦК України. Єдиною законною підставою для покладення на першого відповідача відповідальності за шкоду, заподіяну майну позивача, могла би бути наявність укладеного між сторонами договору (зазначеного позивачем) - тобто договору найму (або прокату) транспортного засобу.

Разом з тим, як видно з наданого документу - договору прокату, на який посилається позивач, - договір укладений між ФОП і фізичною особою, і щодо нього існувала передбачена законом вимога щодо нотаріального його посвідчення. Сторони не дотримались встановленої законом нотаріальної форми договору, тому він згідно ч.2 ст. 799, ч.1 ст.220 та ч.2 ст.215 ЦК є нікчемним, і його нікчемність не підлягає додатковому встановленню. Підстав для визнання даного договору чинним в даному випадку нема. Оскільки лише чинний договір породжує певні права та обов'язки, і згідно ч.1ст.216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків,-то на підставі вказаного позивачем нікчемного договору для відповідача не виникло юридичних наслідків, зокрема у вигляді зобов'язань щодо відповідальності за завдану шкоду.

Таким чином, відсутні законні підстави для покладення на другого відповідача зобов'язання по відшкодуванню шкоди, завданої другим відповідачем.

Наявність інших підстав для покладення на першого відповідача відповідальності позивач не навів і не надав доказів на підтвердження наявності таких підстав.

Позивач просив шкоду стягнути солідарно з обох відповідачів. При цьому посилався на ст.1190 ЦК, мотивуючи тим, що шкода завдана спільними, взаємопов'язаними, сукупними діями та діями з єдністю наміру.

Відповідно до ч.1 ст.1190 ЦК України, особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим.

Разом з тим, перший відповідач не є особою, на яку може бути покладено деліктну відповідальність за ст.ст.1166-1190 ЦК - тобто за відповідальність за шкоду, що виникла із неправомірних дій.

Позивач не довів наявності підстав для покладення на першого відповідача такого виду відповідальності, і не довів наявності у нього зазначених обставин (завдання шкоди спільними з заподіювачем ОСОБА_3 діями, взаємопов'язаними, сукупними діями та діями з єдністю наміру або хоча б одної з них.

Таким чином, у позові про відшкодування шкоди до першого відповідача у позові слід відмовити.

Позивач просив у позові стягнути шкоду солідарно з обох відповідачів.

Оскільки за змістом інституту солідарного зобов'язання (згідно змісту ст.541, 543, 544 ЦК) - покладення солідарного зобов'язання на декількох солідарних боржників передбачає обсяг відповідальності кожного з них у повному розмірі зобов'язання до повного виконання зобов'язання хоча одних з них, то суд дійшов висновку, що стягнення всієї шкоди лише з другого відповідача при відмові у позові до першого відповідача, повністю відповідає інтересам позивача на повне отримання відшкодування, не порушує прав відповідача, і не є виходом за межі заявлених позовних вимог.

Також стягненню з другого відповідача згідно ст.88 ЦПК України підлягають судові витрати, пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. Підстав для стягнення таких витрат з першого відповідача нема.

Керуючись ст.ст. 1166, 215, 216, 11, 509 ЦК України, ст. ст. 88 , 213, 214, 218, 224-226 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити частково;

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 на відшкодування шкоди 67743,93грн., судові витрати 677, 44грн., всього стягнути 68421,37грн. (шістдесят вісім тисяч чотириста двадцять одну грвиню 37 копійок.).

Заочне рішення може бути переглянуте судом за письмовою заявою відповідачів, яку вони можуть подати до суду протягом 10 днів з дня отримання копії рішення. За відсутності заяви про перегляд заочного рішення, після закінчення вказаного строку рішення набирає законної сили. Позивач може оскаржити рішення суду шляхом подання апеляційної скарги до апеляційного суду Київської області через Броварський міськрайонний суд Київської області протягом 10 днів з дня проголошення рішення.

Суддя Т.В.Селезньова