ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/970/16
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

"21" квітня 2016 р. Дарницький районний суд міста Києва

в складі: головуючого судді ЛЕОНТЮК Л.К.

за участю секретаря ГОЛОДЕНКО К.В.

сторін:

позивачки ОСОБА_2.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві

цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Житлово- експлуатаційна дільниця 201 Дарницького району м. Києва про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної внаслідок залиття квартири , суд

в с т а н о в и в :

Позивачка ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3, залучивши в якості третьої особи Житлово- експлуатаційна дільниця 201 Дарницького району м. Києва про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної внаслідок залиття квартири, обгрунтовуючи свої позовні вимоги вказує на те, що 11 серпня 2015 року сталося залиття її квартири, з вище розташованої квартири АДРЕСА_2. Відповідно до Акту про залиття квартири від 11.08.2015 затвердженого начальником ЖЕК-201 КП встановлено, що причиною залиття її квартири АДРЕСА_1, стало халатне відношення до сантехнічного обладнання мешканців квартири АДРЕСА_2, вищезазначеного будинку, а тому просить стягнути з ОСОБА_3 на її користь відшкодування завданої матеріальної шкоди в розмірі 25 673 грн. 99 коп. (двадцять п'ять тисяч шістсот сімдесят три гривні 99 копійок), відшкодування завданої моральної шкоди в розмірі 10 000 (десять тисяч гривень), судовий збір у розмірі 243 грн 60 коп.( двісті сорок три )гривні 60 коп.Відповідач добровільно відшкодувати завдану шкоду не бажає попри неодноразові її звернення . У зв'язку з тим, що сталося затоплення квартири вона має право вимагати відшкодування збитків, це передбачено ч.І ст.22 ЦКУ «Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала». Якщо винуватець відмовляється відшкодовувати завдані збитки, їй надається право захистити свої інтереси в судовому порядку (ст..З Цивільного процесуального кодексу України.Крім того неправомірними діями Відповідача їй завдано моральної шкоди, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації.

Внаслідок того, що я пережила залиття, сталось коротке замикання а також дана пригода відобразилась на моєму здоров'ї та самопочутті, розмір відшкодування за завдану моральну шкоду я оцінюю у 10 000 (десять тисяч) грн.. згідно із ч. 1 ст. 23 ЦКУ, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Згідно із ч. 1 ст. 1167 того ж Кодексу моральна шкода завдана фізичній особі неправомірними діями , відшкодовується особою, яка її завдала.Таким чином загальна сума відшкодування, що підлягає стягненню з Відповідача на її користь , становить 25 673 грн. 99 коп. (двадцять п'ять тисяч шістсот сімдесят три гривні 99 копійок): 25 673 грн. 99 коп. матеріальної шкоди + 10 000 грн. 00 коп. моральної шкоди.

В судовому засіданні позивачка позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити у повному обсязі.

Відповідачка ОСОБА_3 в судове засідання в черговий раз не з"явилася, про дату та місце розгляду справи повідомлялася належним чином., про що свідчать поштові повідомлення про вручення судової повістки у судове засідання на 24.02. 2016 року ( а.с.141, а також про не вручення судової повістки за закінченням терміну зберігання ( а.с. 57; 60;69;86; 140; 142) та згідно акту про відмову отримання судової повістки від 15.04. 2016 року на 21.04. 2016 року , що являється належним повідомленням.

Зі змісту ст. 74 ЦПК України, слідує, що судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур'єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. У разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

У відповідності до п. 99 Правил надання послуг поштового зв'язку, затвердженою Постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року № 270, рекомендовані поштові відправлення, у тому числі рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка», рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, повідомлення про надходження електронних поштових переказів, які не були вручені під час доставки, повторні повідомлення про надходження реєстрованих поштових відправлень, поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час вручення в об'єкті поштового зв'язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - повнолітньому члену сім'ї за умови пред'явлення документа, що посвідчує особу, а також документа, що посвідчує родинні зв'язки з адресатом (свідоцтво про народження, свідоцтво про шлюб тощо), чи рішення органу опіки і піклування про призначення їх опікунами чи піклувальниками. У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім'ї до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу.

Суд враховуючи згоду позивача, ухвалює провести заочний розгляд справи, відповідно до норм ст. ст. 224 - 233 ЦПК України.

Суд, заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи та об'єктивно оцінивши докази, які містяться в матеріалах справи, приходить до висновку про часткове задоволення позову з наступних підстав.

Судом встановлено, що позивачка є власником квартири АДРЕСА_1, що підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло(а.с. 10).

11 серпня 2015 року сталося залиття квартири АДРЕСА_1 , з вище розташованої квартири АДРЕСА_2. Відповідно до Акту про залиття квартири від 11.08.2015 затвердженого начальником ЖЕК-201 КП встановлено, що причиною залиття квартири АДРЕСА_1, стало халатне відношення до сантехнічного обладнання мешканців квартири АДРЕСА_2, вищезазначеного будинку ( а.с. 13).

Згідно вищевказаного Акту, про залиття квартири, було виявлено:

-в приміщенні кухні : виявлені вологі плями на стелі, відшарування шпалер та вологі плями на стінах, плями на штукатурці.

-в приміщенні коридору виявлено вологі плями на стелі, здуття ламінату на підлозі.

-в приміщенні ванної кімнати: волога стеля на всю площину, вологі стіни.

-в приміщенні балкону вологі плями на стелі та стінах.

Відповідно до звіту №79/15 від 18 серпня 2015 року(визначення розміру матеріальних збитків) ФО-П «ОСОБА_1», який є суб'єктом оціночної діяльності та має кваліфікаційне свідоцтво оцінювача НОМЕР_2 від 04 жовтня 2008 року було проведено Акт огляду пошкоджень оздоблення АДРЕСА_1, складений 18.08.2015 року ( а.с. 14- 45).

Як вбачається зі звіту визначення розміру матеріальних збитків, пошкодження відбулось після залиття квартири АДРЕСА_1, а саме:

- Коридор 10, 1 м2: деформація ламінату підлоги біля ванної кімнати та санвузла, напроти вхідного отвору до квартири;

- Кухня 8, 5 м2: виявлено плями на поверхні водоемульсійного покриття стелі та деформація нижньої частини кухні з ДСП, часткове відшарування шпалер стін біля вікна та на лівій стіні приміщення, розводи темного кольору на шпалерах, відсутнє світло перегоріли лампочки у світильниках, спостерігаються тріщини на стиках плиток у ближньому правому куті приміщення.

- Балкон 3,92 м2: після демонтажу плафона світильника стелі була виявлена значна кількість води, на шпалерах стін наявні розводи темного кольору, пошкодження підвісної стелі.

- Санвузол 1м2: пляма жовтого кольору у лівому дальньому куті на поверхні покриття стелі, тріщини по стиках плиток, деформований поріг, обшивка труб із гіпсокартону.

- Ванна кімната 2, 6 м2: плями жовтого кольору у лівому дальньому куті на поверхні покриття стелі, тріщини по стиках плиток, деформований поріг.

- Примітка: необхідна заміна ламінату, шпалер в повному обсязі, необхідна розшивка підвісної стелі балкону, та обшивки труб у санвузлі для усунення затоплення та для можливості протигрибкової обробки.

Звідси експертом наданий висновок розмір матеріального збитку, який завданий Позивачці, в результаті залиття квартири АДРЕСА_1, яке трапилось 11.08.2015 року станом на момент складання даного звіту становить 24 415,00 гривень (двадцять чотири тисячі чотириста п'ятнадцять гривень 00 копійок). За проведення вищевказаної експертизи було заплачено кошти у розмірі 1200,00 грн., що підтверджується товарним чеком №79/15від 18.08.2015 року.

Відповідно до приписів вимог ст. ст. 27-30 ЦПК України, засобами доказування в цивільній справі є пояснення сторін і третіх осіб, показання свідків, письмові докази, речові докази і висновки експертів. Суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи. Обставини, які за законом повинні бути підтвердженні певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування. Кожна сторона має довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно ч. 1 ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Тобто, вказані принципи щодо обов'язковості доведення тих чи інших обставин є обов'язковими не лише при з'ясуванні обставин справи по суті, а й, як у даному випадку, при поданні заперечень щодо вимог позивача.

Суд вважає вищезазначені заперечення представника відповідача не обґрунтованими та не доведеними, а тому не приймає їх до уваги.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27. 03. 1992 № 6 "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" шкода заподіяна особі майну громадянина або заподіяну майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи.

Згідно ч. 1 ст. 177 ЖК України, громадяни зобов'язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об'єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і при домової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під'їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітинах та в інших місцях загального користування.

Відповідно до п. 7 "Правил користування приміщеннями житлових будинків і при будинковими територіями", затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08. 10. 1992 року № 572, власник та наймач (орендар) квартири зобов'язаний використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання.

Враховуючи викладене вище, а також те, що судом було встановлено, що залиття квартири АДРЕСА_1, що належить позивачці сталось з вини мешканців квартири АДРЕСА_2 в наслідок халатного відношення до сантехнічного обладнання мешканців квартири АДРЕСА_2, вищезазначеного будинку, суд вважає, що позивачем було доведено ті обставини на які вона посилалась, як на підставу своїх вимог, а відтак приходить до висновку про задоволення позову в частині стягнення з відповідача матеріальної шкоди в зв'язку із затопленням квартири позивача в сумі 24 415 (двадцять чотири тисячі чотириста п'ятнадцять) гривень , а також вважає за доцільне стягнути з відповідача на користь позивача 1 200, 00 гривень понесених позивачем витрат пов"язані з проведенням експертизи та витрати пов"язані з поштовим повідомленням відповідача у сумі 58( п"ятдесят вісім) гривень 99 копійок.

Щодо вимоги позивача про стягнення з відповідача моральної шкоди в сумі 10 000, 00 гривень, слід зазначити наступне.

Частина1 статті 23 ЦК України встановлює, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Відповідно до ч.2 ст. 23 ЦК України моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Абзац 2 пункту 15 постанови Пленуму Верховного суду України від 25 травня 2001 року № 5 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" зобов'язує суди з'ясовувати при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювана та вини останнього в її заподіянні.

Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат не майнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить.

Виходячи з вищенаведеного, суд вбачає підстави для часткового задоволення позовних вимог позивача про відшкодування моральної шкоди, а тому з урахуванням перенесених моральних страждань, суд вважає за можливе стягнути з відповідачів на користь позивача моральну шкоду в сумі 2 500, 00 гривень.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Керуючись ст. ст.. 23, 1166, 1167 ЦК України, ст. 177 ЖК України, "Правилами користування приміщеннями житлових будинків і при будинковими територіями", затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08. 10. 1992 року № 572, Постановою Пленуму Верховного Суду України від 27. 03. 1992 № 6 "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди", ст. ст. 10, 11, 57- 60, 79, 88, 212-215, 218, 224-225 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Житлово- експлуатаційна дільниця 201 Дарницького району м. Києва про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної внаслідок залиття квартири , задовольнити частково .

Стягнути з ОСОБА_3, зареєстрованої та проживаючої за адресою у АДРЕСА_2 , на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованої та проживаючої у АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 матеріальну шкоду заподіяну внаслідок залиття квартири у розмірі 24 415 (двадцять чотири тисячі чотириста п'ятнадцять) гривень , моральну шкоду у розмірі 2 500 ( дві тисячі п"ятсот ) гривень, судові витрати пов"язані з проведенням експертизи у розмірі 1 200 ( одну тисячу двісті гривень, пов"язані з поштовим повідомленням у сумі 58( п"ятдесят вісім) гривень 99 копійок, судовий збір у суму 243 (двісті сорок три) гривні 60 копійок, а разом 28 417 ( двадцять вісім тисяч чотириста сімнадцять) гривень 59 копійок, в решті позовних вимог відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуто Дарницьким районним судом м. Києва за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд протягом 10 днів з дня його проголошення . Особи, які брали участь у

справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст заочного рішення виготовлено 26 квітня 2016 року.

СУДДЯ Л.К. ЛЕОНТЮК