Провадження № 2/760/5176/16
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 серпня 2016 року Суддя Солом"янського районного суду м. Києва Шереметьєва Л.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Відділу Державної виконавчої служби Солом»янського РУЮ у м. Києві, КП »Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду м. Києва» про зняття арешту з майна,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з позовом і просить зняти арешт з квартири АДРЕСА_1, який був накладений постановою ВДВС Солом»янського РУЮ у м. Києві, та виключити арешт та заборону з Єдиного реєстру заборон відчужень об»єктів нерухомого майна.

Вимоги до форми і змісту позовної заяви у цивільних справах наведені в ст.119 Цивільного процесуального кодексу України.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України.

Так, відповідно до ч.ч.1, 2 ст.119, 120 ЦПК України позовна заява подається в письмовій формі та має відповідати вимогам, викладеним у ч.2 даної статті.

Відповідно до ст.3 ЦПК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Права, свободи та інтереси фізичних осіб захищаються у спосіб, визначений законами України.

Відповідно до положень ст. 60 Закону України "Про виконавче провадження" і роз'яснень, викладених у п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 серпня 1976 року № 4 "Про судову практику в справах про виключення майна з опису" (зі змінами), особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

За ч. 5 ст. 60 вищеназваного Закону, у випадках незавершеного виконавчого провадження арешт з майна чи коштів може бути знятий за рішенням суду.

В разі відсутності спору про право власності на майно , а стосуються порушень вимог виконавчого провадження з боку органів державної виконавчої служби, то їх слід розглядати за правилами розділу VІІ ЦПК України.

Виходячи з цього, в позові не зазначено:

- коли та ким накладався арешт на квартиру АДРЕСА_2 і чим це підтверджується;

-чим підтверджується накладення арешту на квартиру та внесення заборони на її відчуження до Єдиного реєстру заборон;

-ким вносилася інформація про заборону відчуження квартири до Єдиного реєстру заборон та на підставі чого;

-чи існує у позивача спір з будь-ким ким з приводу даного майна;

-чи оскаржувалися позивачем дії чи бездіяльність державного виконавця в зв»язку з невиконанням виконавчою службою постанови про зняття арешту з майна, накладеного постановою державного виконавця, в порядку гл. 7 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст.120 ЦПК України до позовної заяви позивач має додати її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів та 3-х осіб.

В порушення даної норми закону копії перелічених у позові документів, як додатки, до суду не надано.

Крім того, відповідно до ч.5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

При зверненні до суду такий документ позивачем до позову доданий не був.

З точки зору ст. 80 ЦПК України пред'явлений позивачем позов є позовом немайнового характеру.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Відповідно ч.2 ст.4 Закону / в редакції від 01.09.2015 року/ за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною осбою розмір судового збору становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Згідно з ч.3 ст.6 Закону у разі, коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору, не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві або залишення заяви без розгляду.

Закон України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» визначає, що з 01 січня 2016 року розмір мінімальної заробітної плати складає 1 378,00 гривень.

Таким чином, розмір судового збору за вимогу немайнового характеру становить 551, 20 гр.

Виходячи з цього, а також двох вимог немайнового харарктеру, позивач має сплатити судовий збір у розмірі 1102, 40 гр. на:

-р/р: 0010, МФО: 820019, інд. код: 38050812, код платежу: 22030101, одержувач: УДК СУ у Солом'янському районі м. Києва, банк одержувач: ГУДК в м. Києві.

Керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Відділу Державної виконавчої служби Солом»янського РУЮ у м. Києві, КП »Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду м. Києва» про зняття арешту з майна залишити без руху, надавши їй строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п»яти днів з дня отримання ухвали. Недоліки позовної заяви, викладені в даній ухвалі, мають бути усунуті шляхом подання належно оформленої позовної заяви.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя