Справа № 758/7945/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 серпня 2016 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Ларіонової Н. М. ,

при секретарі Калашніковій Л.Д.,

за участю представника позивача ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду в м.Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2, інтереси якої представлені ОСОБА_1, до Київської міської ради, треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Тишко Ірина Олександрівна, Житлово-будівельний кооператив «Ремонтник-1» (надалі ЖБК «Ремонтник-1») про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до районного суду з позовом, в якому просить визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1, в порядку спадкування за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 р. ОСОБА_4.

Позов мотивований тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 р. помер племінник позивача - ОСОБА_4, після смерті якого відкрилась спадщина у вигляді вищевказаної квартири. Заповіту ОСОБА_4 не залишив, спадкоємців за законом 1 та 2 черги після смерті останнього немає, єдиною його спадкоємицею за законом 3 черги є позивач, як рідна тітка спадкодавця. У встановлений законом шестимісячний строк позивачка звернулась до приватного нотаріуса КМНО Тишко І.О. з заявою про відкриття спадщини. Після спливу шести місяців з дня відкриття спадщини, 14.06.2016 р. позивачка звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Тишко І.О. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на вказану вище квартиру, але постановою приватного нотаріуса КМНО Тишко Ірини Олександрівни від 14.06.2016 р. позивачці було відмовлено у видачі Свідоцтва у зв'язку з тим, що відсутні документи, що посвідчують право власності спадкодавця на квартиру АДРЕСА_1, яка належала її племіннику ОСОБА_4 та відсутня державна реєстрація цих прав.Відповідно до Свідоцтва про право на спадщину, виданого державним нотаріусом Третьої київської державної нотаріальної контори ОСОБА_5 17.11.2011 р., зареєстрованого в реєстрі за № 1-1478, ОСОБА_4 отримав у спадщину після свого батька ОСОБА_6 1/2 частину паєнакопичення в житлово-будівельному кооперативі «Ремонтник-1» м. Києва, вартість якої становила 2 300 рублів.Відповідно до Свідоцтва про право на спадщину, виданого державним нотаріусом Першої київської державної нотаріальної контори Заведея Л.О. 13.08.2010 р., зареєстрованого в реєстрі за № 12-1281, ОСОБА_4 отримав у спадщину після своєї матері ОСОБА_8 1/2 частину паєнакопичення в житлово-будівельному кооперативі «Ремонтник-1» м. Києва, вартість якої становила 2 300 рублів.Загальна сума паєнакопичення, яку отримав у спадщину після своїх батька і матері ОСОБА_4, становила 4 600 рублів (карбованців).На запит приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Тишко І.О. від 23.02.2016 р. Житлово-будівельним кооперативом «Ремонтник- 1» надано довідку про те, що пайовий внесок за квартиру в сумі 10 659 карбованців повністю сплачено власником в 1994 році. Тому вважає, що ОСОБА_4, сплативши пайовий внесок за квартиру, викупив її та став власником квартири. В зв'язку з неможливістю оформлення своїх спадкових прав у нотаріуса позивач вимушена звернутися з позовом про їх захист у судовому порядку.

В судовому засіданні представник позивач підтримала позовні вимоги в повному обсязі та надала пояснення, аналогічні викладеним в позовній заяві обставинам. вказавши, що після смерті племінника спадкоємицею залишилася тільки позивачка, оскільки померли в шлюбі не перебував, дітей не мав, та інших родичів, крім позивача, у нього не було. Остання, подавши до нотаріальної контори відповідну заяву про прийняття спадщини у встановлений законодавством строк, не має можливості оформити в установленому порядку спадщину та отримати свідоцтво про право на спадщину на нерухоме майно, яким є квартира, оскільки спадкодавець за час свого життя не зареєстрував документи на той час в БТІ, а потім в органах державної реєстрації речових прав на нерухоме майно правовстановлюючий документ на житло, у такий спосіб не оформивши своє право в установленому порядку. Заповіту померлий не залишив. Після смерті племінника позивач утримує спадкове майно, сплачуючи в повному обсязі житлово-комунальні послуги.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про день та час розгляду справи повідомлений належним чином, поштою надіслав до суду заперечення, в якому послався на розсуд суду, розгляд справи просив проводити за їх відсутності.

Третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Тишко І.О. в судове засідання не з'явилася, про розгляд справи повідомлена належним чином, поштою на адресу суду надіслав заяву, в якій просив розгляд справи проводити без її участі, проти задоволення позовних вимог не заперечувала.

Представник третьої особи - ЖБК «Ремонтник-1», будучи повідомленим про розгляд справи належним чином, в судове засідання не з'явився, причини неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи за їх відсутності до суду не подав.

Суд, встановивши обставини справи і перевіривши їх доказами, вважає позов таким, що підлягає задоволенню, за таких підстав.

Матеріалами справи встановлено, що спірним майном є 3-кімнатна квартира загальною площею 71,9 кв.м, житловою площею 41,9 кв.м, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1. Вказаний будинок відноситься до ЖБК «Ремонтник-1» та знаходиться у Подільському районі м.Києва.

Вказана квартира була видана на ім'я ОСОБА_8 на підставі ордера № 013548 серія Ж, з правом на заняття трьох кімнат загальною житловою площею 41,9 кв.м. в квартирі АДРЕСА_1. Даний ордер виданий на підставі рішення виконкому Київської міської Ради народних депутатів від 19.03.1979 р. за № 374.

Відповідно до вказаного ордеру сім'я ОСОБА_8, складалася з трьох осіб - вона, чоловік ОСОБА_9 та їхній син - ОСОБА_4

Згідно Свідоцтва про право на спадщину, виданого державним нотаріусом Першої київської державної нотаріальної контори Заведея Л.О. 13.08.2010 р., зареєстрованого в реєстрі за № 12-1281, за яким ОСОБА_4 отримав у спадщину після своєї матері ОСОБА_8 1/2 частину паєнакопичення в житлово-будівельному кооперативі «Ремонтник-1», вартість якої становила 2 300 рублів.

Відповідно до Свідоцтва про право на спадщину, виданого державним нотаріусом Третьої київської державної нотаріальної контори ОСОБА_5 17.11.2011 р., зареєстрованого в реєстрі за № 1-1478, ОСОБА_4 отримав у спадщину після свого батька ОСОБА_6 1/2 частину паєнакопичення в житлово-будівельному кооперативі «Ремонтник-1» м. Києва, вартість якої становила 2 300 рублів.

Як вбачається з наданої ЖБК «Ремонтник-1» на запит нотаріуса від 23.02.2016 р. за вих.№ 26/01-16, сума пайового внеску за вищевказану квартиру в розмірі 10 659 крб., була повністю сплачена власником в 1994 р.

Згідно п. 8. Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. за № 7, у разі, якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди.

В судовому засіданні встановлено, що після сплати пайового внеску ОСОБА_9 не було оформлено та зареєстровано своє право власності на вказану квартиру в органах БТІ.

Згідно зі свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2, ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 р., заповіту не залишив.

На підставі ст.1218 ЦК України після смерті спадкодавця ОСОБА_4 відкрилася спадщина у вигляді вищевказаної квартири.

Відповідно до ст. 1263 Цивільного кодексу України у третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця.

Згідно копії спадкової справи № 2/2015, наданої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тишко І.О., після смерті ОСОБА_4 із заявою про прийняття спадщини за законом 07.09.2015 р. звернулась ОСОБА_2, як тітка померлого.

Інших спадкоємців після смерті ОСОБА_4, крім позивача не має. Факт родинних відносин позивача зі спадкодавцем підтверджено наданими свідоцтвами про народження.

Постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Тишко І.Овід 14.06.2016 р.ОСОБА_2 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_1, в зв'язку з ненаданням правовстановлюючого документа на квартиру.

В п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування»від 30.05.2010 року, свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

В судовому засіданні достовірно встановлено, що позивач по справі не оформила спадщину у нотаріальній конторі, оскільки правовстановлюючий документ - довідка про виплату пайових внесків у 1994 р. не була за життя батька спадкодавця - ОСОБА_9 зареєстровані в Бюро технічної інвентаризації м.Києва, яким на той час призводилася реєстрація нерухомого майна, діючий на той час ЦК України (в ред..1963 р.) не передбачав обов'язкову реєстрацію та не пов'язував набуття права власності на нерухомість з її реєстрацією в БТІ. Крім того, за життя спадкодавцем ОСОБА_4 не було зареєстровано право власності на вищевказану квартиру за отриманими після смерті батьків свідоцтвами. Після смерті ОСОБА_4 такий документ не може бути зареєстрований, оскільки згідно ст. 346 п. 11 ЦК України право власності припиняється у зв'язку зі смертю власника.

Як вбачається з наданих документів, позивач після смерті спадкодавця утримує спадкове майно.

Відповідно до ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

На підставі ст.16 ч.2 п.1 ЦК України способом захисту цивільних справ є визнання права.

Згідно ч.1 ст.392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

З урахуванням вищезазначених положень законодавства, оскільки позивач подав заяву про прийняття спадщини, згідно положень ч.1 ст.1296 ЦК України, має право на отримання свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно, а відповідно до вимог ст. 46 Закону України «Про нотаріат» були витребуванні всі необхідні відомості та документи для вчинення нотаріальної дії, в зв'язку з чим судом достовірно встановлено, що позивач позбавлена іншої можливості захистити свої спадкові права, крім визнання їх права власності в судовому порядку.

Таким чином, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову, оскільки позовні вимоги позивача є обґрунтованими, заснованими на законі, знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду, у зв'язку з чим підлягають повному задоволенню.

На підставі викладеного, ст.ст..328, 1263, 1267, 1268, 1267, 1270 ЦК України, керуючись ст.ст.3, 10, 11, 60, 208-209, 212, 213, 214-215, 218, 223 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_2, інтереси якої представлені ОСОБА_1, до Київської міської ради, треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Тишко Ірина Олександрівна, Житлово-будівельний кооператив «Ремонтник-1» про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом - задовольнити в повному обсязі.

Визнати за ОСОБА_10, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1, право власності на квартиру АДРЕСА_1 в Подільському районі м.Києва, яка складається з 3 кімнат, житловою площею 41,9 кв.м, загальною площею 71,9кв.м, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 р.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду міста Києва через Подільський районний суд м.Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня проголошення рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано протягом встановленого законом строку. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Н. М. Ларіонова