overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа №766/6925/16-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 липня 2016 року м. Херсон

Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Ус О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" про визнання недійсними окремих положень кредитного договору,-

В С Т А Н О В И В :

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" про визнання недійсними окремих положень кредитного договору.

Ухвалою суду від 16.07.2016 р. позовну заяву було залишено без руху та встановлений строк для усунення недоліків.

Представником позивача усунуто недоліки позовної заяви, таким чином, позовна заява приведена у відповідність до статей 119-120 ЦПК України.

Враховуючи викладене, керуючись ст.122 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" про визнання недійсними окремих положень кредитного договору.

Призначити судове засідання на 27.09.2016 року о 10-30 годині в приміщенні Херсонського міського суду Херсонської області за адресою: м. Херсон, вул.Маяковського, 6/29 (каб. 703-2).

Справа буде розглядатися судом у складі судді Ус О.В.

Запропонувати відповідачеві в строк до 27 вересня 2016 року подати суду подати письмові заперечення проти позову та посилання на докази, якими вони обґрунтовуються.

Попередити осіб, які беруть участь у справі позовного провадження, що з метою обґрунтування своїх вимог або заперечень вони зобов'язані подати усі наявні у них докази тільки до початку розгляду справи по суті. Докази, подані з порушенням вказаних вимог, не приймаються, якщо сторона не доведе, що докази подано несвоєчасно з поважних причин. Сторони до початку розгляду справи по суті зобов'язані повідомити суд про всі відомі їм рішення судів, що стосуються предмету спору, а також про всі відомі їм незавершені судові провадження, що стосуються предмету спору. Зустрічний позов також може бути поданий до початку розгляду справи по суті. Заява про виклик свідків та клопотання про витребування доказів у разі підтвердженої документально неможливості отримання таких доказів особисто стороною мають бути подані до початку розгляду справи по суті.

Роз'яснити особам, які беруть участь у справі, що вони мають рівні процесуальні права та обов'язки, повинні добросовісно користуватися належними їм процесуальними права і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Сторони можуть досягнути примирення на будь-якій стадії цивільного процесу.

Надіслати: позивачеві - копію цієї ухвали, відповідачеві копію цієї ухвали, копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Ухвала може бути оскаржена лише щодо недотримання правил підсудності у встановлений законом строк і порядок, в іншій його частині ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяОСОБА_2
Справа № 732/644/16-ц
Провадження № 2/732/285/16
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.07.2016 року м. Городня

Городнянський районний суд Чернігівської області у складі:

- головуючого судді Соколова О.О.,

- при секретарі Бруй І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: Приватний нотаріус Городнянського районного нотаріального округу Чернігівської області ОСОБА_3, Городнянська міська рада Чернігівської області, ОСОБА_4 про визнання права власності на житловий будинок з побутовими та господарськими спорудами в порядку спадкування за заповітом; -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до відповідача з позовом про визнання права власності на будинок с господарськими спорудами розташований у м. Городня, вул. Артема, 57, в порядку спадкування за заповітом, мотивуючи тим, що 27 листопада 2015 року помер батько позивача, після його смерті відкрилась спадщина за заповітом. Спадкоємцями за заповітом є ОСОБА_1 та ОСОБА_4

Заяву про прийняття спадщини подала і відповідач, вважаючи, що будинок є спільною власністю подружжя с померлим ОСОБА_5

Позивач вважає, що спірний будинок є особистою власністю її батька, так як він зданий до експлуатації у 1991 році.

В судовому засіданні представник позивача позов підтримав.

Відповідач в судовому засіданні позов визнала в повному обсязі.

У відповідності до ч.4 ст.174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Крім того судом встановлено, що 05 липня 1986 року на підставі договору купівлі продажу ОСОБА_5 став власником спірного будинку.

Після перебудови 08 серпня 1991 будинок зданий до експлуатації і 27 09.1991 року ОСОБА_5 було видано свідоцтво про право власності на будинок.

29 січня 2014 року ОСОБА_5 був складений заповіт, яким він заповідав все своє майно своїм дочкам ОСОБА_1 та ОСОБА_4 ОСОБА_4 відмовилась від прийняття спадщини.

Враховуючи, що ОСОБА_2 (відповідач) одружилась з ОСОБА_5 27.11.2001 року, то спірний будинок є особистою власністю спадкодавця ОСОБА_5 і не є спільною власністю подружжя.

При таких обставинах позов підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 392, 1233 ЦК України у відповідності до ст.ст.10, 11, 130, 174, 209, 212-215 ЦПК України, суд; -

ВИРІШИВ:

1.Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити повністю.

2.Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за заповітом на житловий будинок з побутовими та господарськими спорудами по вул. Артема, 57 у м. Городня Чернігівської області, після смерті її батька ОСОБА_5, померлого27 листопада 2015 року.

3.Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір в сумі 2512,85 грн.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Чернігівської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги, або в порядку ч.4 ст.295 ЦПК України.

Суддя: Соколов О.О.
Номер провадження: 22-ц/785/3156/16
Головуючий у першій інстанції Шепітко І. Г.
Доповідач Ващенко Л. Г.
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

07.04.2016 року м. Одеса

Колегія суддів судової палати у цивільних справах апеляційного суду Одеської області у складі:

головуючого - Ващенко Л.Г.

суддів - Вадовської Л.М., Колеснікова Г.Я.

при секретарі - Коноваленко Х.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3, ОСОБА_4 про скасування ухвали суду про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_6 про відшкодування шкоди,

ВСТАНОВИЛА:

27.11.2014 року, ОСОБА_5звернувся із позовом про стягнення з відповідачів матеріальної шкоди,і, остаточно уточнивши вимоги, просив на відшкодування шкоди стягнути 760 495 гривень матеріальної та 100 000 гривень моральної шкоди.

Рішенням Суворовського районного суду м. Одеси від 25.03.2015 року позов задоволено частково: суд стягнув солідарно з ОСОБА_3.і ОСОБА_4 760 495 гривень і з ОСОБА_3на користь позивача стягнув 5 000 гривень моральної шкоди.

Відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не погодились із рішенням суду і в особі представника подали апеляційну скаргу, яка прийнята до провадження апеляційного суду.

У засіданні колегії суддів представник ОСОБА_2 заявив клопотання про скасування ухвали Суворовського районного суду м. Одеси про забезпечення позову у частині накладення арешту на автомобіль «Лексус» НОМЕР_2, який зареєстрований на ім'я ОСОБА_4

Клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 12.12.2014 року, у порядку забезпечення позову, зокрема накладено арешт на автомобіль "Лексус", 2010 року випуску, № НОМЕР_2 (а.с.68 т.1).

У розумінні ст. 154 ч. 4 ЦПК України, особа, щодо якої вжиті заходи забезпечення позову, може подати до суду, який прийняв ухвалу, заяву про скасування заходів забезпечення позову.

Наведене свідчить про те, що питання про скасування заходів забезпечення позову вирішується судом, який постановив ухвалу про забезпечення суду.

Оскільки у даному випадку заява про забезпечення позову вирішувалось судом першої інстанції, заява про скасування заходів забезпечення позову також має вирішуватись судом першої інстанції.

Разом з тим, апеляційний суд, у межах своєї компетенції, розглядає апеляційні скарги на рішення і ухвали суду першої інстанції.

Зважаючи на те, що питання про скасування заходів забезпечення позову, у даному випадку, має вирішуватись судом першої інстанції, клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 304 ЦПК України, колегія суддів судової палати у цивільних справах апеляційного суду Одеської області,

УХВАЛИЛА:

Клопотання представника ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3, ОСОБА_4 про скасування ухвали суду про забезпечення позову - залишити без задоволення.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Судді апеляційного суду Одеської області Л.Г. Ващенко

Л.М. Вадовська

Г.Я. Колесніков
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2016 року м.Рівне

Суддя Рівненського міського суду Першко О.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіскальної служби України в Рівненській області про визнання дій неправомірними та зобовязання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И Л А:

23 грудня 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Головного управління Державної фіскальної служби України в Рівненській області про визнання дій неправомірними та зобовязання вчинити дії.

Судом встановлено, що справа не підлягає розгляду судом в порядку цивільного судочинства, оскільки викладені обставини в справі підпадають під юрисдикцію кодексу адміністративного судочинства.

Згідно п.1 ч.1ст.3 КАС України, справа адміністративної юрисдикції (далі - адміністративна справа) - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Згідно ч.1 ст. 17 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на правовідносини, що виникають у зв'язку з здійсненням суб'єктом владних повноважень владних управлінських функцій.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач звернувся з позовом в якому просить суд визнати дії відповідача неправомірними і зобовязати видати довідку про заробітну плату, що подається для перерахунку пенсії.

Згідно п.2 ч.4ст.105 КАС України, адміністративний позов може містити вимоги про зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень прийняти рішення або вчинити певні дії.

Як вбачається із змісту ст. 17 КАС України, розгляд вимог до Головного управління Державної фіскальної служби України в Рівненській області із зобовязанням вчинити певні дії відноситься до компетенції адміністративних судів та розглядається в порядку адміністративного судочинства, згідно вимог КАС України.

Таким чином, виходячи з суб'єктного складу спірних правовідносин, предмету позову, вказаний спір підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, а не в порядку цивільного судочинства, як це зазначено в позовній заяві, а тому у відкритті провадження слід відмовити.

На підставі наведеного та керуючись ст.122 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И Л А:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіскальної служби України в Рівненській області про визнання дій неправомірними та зобовязання вчинити дії.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пяти днів з дня її проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом пяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Суддя Рівненського

міського суду ОСОБА_2
Залізничний районний суд м.Львова
С У Д О В И Й Н А К А З
14 липня 2016 року Справа № 462/3692/16-ц
Суддя Залізничного районного суду міста Львова Ліуш А.І. розглянувши заяву про видачу судового наказу Львівського комунального підприємства „ Залізничнетеплоенерго про солідарне стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги з ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4.
Керуючись ст.ст. 95-105, ЦПК України, ст.ст. 526, 612 ЦК України,
2. Стягнути солідарно з боржників на користь стягувача 689 грн. 00 коп. судового збору.
3. Судовий наказ після набрання ним чинності видати стягувачу.
Суддя: __________________________________ Ліуш А.І.
Згідно зі статтею 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до нього документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.
Відповідно до статті 106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Відповідно до статті 105 ЦПК України заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. У заяві про скасування судового наказу має бути зазначено: 1) найменування суду, в який подається заява; 2) ім'я (найменування) стягувача та боржника, а також ім'я (найменування) представника боржника, якщо заява подається представником, їхнє місце проживання або місцезнаходження; 3) наказ, що оспорюється; 4) посилання на обставини, які свідчать про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача; 5) посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти вимог стягувача; 6) перелік документів, що додаються до заяви.
Заява підписується боржником або його представником і подається з її копією та копіями доданих до неї документів для надання стягувачеві. До заяви, яка подається представником боржника, має бути додано документ, що підтверджує його повноваження. До неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу застосовуються норми статті 121 цього Кодексу.
Справа № 442/7007/16-ц
Провадження № 2/442/2453/2016
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 грудня 2016 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області

в складі: головуючої судді Нагірної О.Б.,

за участю секретаря Кондратів І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 акціонерного товариства «Дрогобицький завод автомобільних кранів» про стягнення заробітної плати, суд -

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся в суд із позовом до відповідача ОСОБА_2 акціонерного товариства «Дрогобицький завод автомобільних кранів» про стягнення заробітної плати.

Представник відповідача подав до суду клопотання про скерування справи за підсудністю до Бабушкінського районного суду м.Дніпра, оскільки на момент звернення позивача із позовом до суду і на даний час ПАТ «ДЗАК» знаходиться за юридичною адресою :пр..ОСОБА_3, 76, оф.104, м.Дніпро, що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців від 24.10.2016року. Крім цього, місцем проживання позивача є м.Київ.

В судове засідання сторони не з»явились, про час та місце слухання справи повідомлені належним чином, тому суд вважає за можливе розглянути справу у їх відсутності, не здійснюючи відповідно до ч.2 с.197 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Оглянувши матеріали справи, суд вважає, що матеріали цивільної справи слід передати для розгляду за територіальною підсудністю до іншого суду з таких підстав.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.116 ЦПК України визначено, що суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо після відкриття провадження у справі і до початку судового розгляду виявилося, що заяву було прийнято з порушенням правил підсудності.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем заявлено позов до ОСОБА_2 акціонерного товариства «Дрогобицький завод автомобільних кранів» про стягнення заробітної плати та поновлення роботі, місцем знаходження якого є м.Дніпро, пр..ОСОБА_3, 76, оф.104.

Відповідно до вимог ст.109 ЦПК України позови до юридичних осіб пред»являються в суд за їхнім місцезнаходженням. Згідно ст.110 ч. 1 ЦПК України позови , що виникають з трудових правовідносин можуть пред»являтись також за зареєстрованим місцем проживання або перебування позивача.

Оскільки після відкриття провадження у справі суду стало відомо про те, що позовну заяву судом прийнято до розгляду з порушенням правил територіальної підсудності, і на даний час розгляд справи по суті судом не розпочато, а тому слід передати справу за підсудністю на розгляд Бабушкінського районного суду м.Дніпра.

Керуючись ст.ст. 109,110,116 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 акціонерного товариства «Дрогобицький завод автомобільних кранів» про стягнення заробітної плати передати за територіальною підсудністю на розгляд до Бабушкінського районного суду м.Дніпра.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Львівської області через Дрогобицький міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги на ухвалу суду протягом пяти днів з дня отримання її копії.

Суддя: О.Б.Нагірна
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/5765/16
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

"22" липня 2016 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі :

головуючого судді Сухомлінова С.М.

за участю секретаря Бак О.Л.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до суду з позовом про розірвання шлюбу з відповідачем, посилаючись на те, що спільне життя з ОСОБА_3 не склалося, їх шлюб існує лише формально і його збереження є неможливе, оскільки суперечитиме інтересам обох сторін.

В судове засідання позивач не з'явилась, надала до суду заяву в якій позовні вимоги підтримала та просила провести розгляд справи у її відсутність, а відповідач до суду не з'явився, хоча про розгляд справи був повідомлений належним чином.

В зв'язку з наведеними обставинами та на підставі ст. 224 ЦПК, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення у справі.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає необхідним позов задовольнити, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що з 22 травня 2010 року сторони перебувають в шлюбі, який було зареєстровано Відділом реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 229 (а.с.5).

Як вбачається з свідоцтва (а.с.4) та письмових пояснень позивача, від шлюбу сторони мають сина - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1

Як вбачається з позовної заяви, спільне життя позивача та відповідача не склалося через різних поглядів сторін на сімейне життя, в зв'язку з чим з листопада 2014 р. вони не ведуть спільного господарства і не підтримують шлюбні стосунки, а за таких обставин їх шлюб існує лише формально і його збереження є неможливе, оскільки суперечитиме інтересам обох сторін. Спору про розподіл майна та утримання дитини між позивачем та відповідачем на день розгляду справи не виникає.

Згідно ст. 112 Сімейного кодексу України, шлюб розривається, якщо судом буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечить інтересам одного із подружжя.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 208, 215-218, 224 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 22 травня 2010 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 229, між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 - розірвати.

Шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення ухвали до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва.

СУДДЯ С.М. Сухомлінов
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/671/16-ц
провадження № 2/753/2545/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" липня 2016 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді Коренюк А.М.

при секретарі Леонтьєва В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, суд -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з»явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Як вбачається із матеріалів справи у призначені судові засідання, які відбулися 09 березня 2016 року, 26 квітня 2016 року, 23 червня 2016 року, 26 липня 2016 року, позивач, який був належним чином повідомлений про час та місце їх проведення, повторно не з»явився.

Матеріали справи містять офіційну довідку позивача про відсутність заборгованості відповідача перед позивачем (а.с.33), у зв»язку з чим ухвалою суду явка позивача визнана судом обов»язковою.

Згідно постановлених у судовому засіданні ухвал неявки позивача в зазначені судові засідання визнані судом неповажними, спрямованими на зловживання процесуальними правами.

Належність повідомлення судом позивача про час та місце розгляду справи підтверджується наявними в матеріалах справи доказами - розпискою зворотнього повідомлення рекомендованого листа (а.с.26, 30, 38, 41).

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що позивач, який належним чином повідомлений про час та місце проведення судового засідання, повторно не з»явився до суду, не підтримавши вимоги в судовому засіданні, із заявою про розгляд справи за його відсутності не звертався, що є підставою для залишення скарги без розгляду.

На підставі вищевикладеного та, керуючись п. 3 ч.1 ст. 207 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, - залишити без розгляду.

Роз»яснити заявнику положення ч. 2 ст. 207 ЦПК України про те, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення недоліків, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Копію ухвали невідкладно надіслати на адресу сторін, третіх осіб для відому.

Суддя: Коренюк А.М.