Справа № 405/4490/15-ц
Провадження №2/405/1001/15
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 вересня 2016 рокуЛенінський районний суд м. Кіровограда в складі:

головуючого судді - Іванової Л.А.

при секретарі - Береді Я.І.,

представника позивачів ОСОБА_1

та представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Кропивницькому клопотання представника позивачів ОСОБА_3, ОСОБА_4 ОСОБА_1 про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_5, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_6 територіальне управління юстиції в Кіровоградській області про визнання шлюбу недійсним та усунення від права на спадкування, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачі ОСОБА_3, ОСОБА_4, в інтересах яких діє представник ОСОБА_1, звернулися до суду з позовом до відповідача ОСОБА_5, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_6 територіальне управління юстиції у Кіровоградській області, в якому просили визнати недійсним шлюб, укладений 27.08.2014 року між ОСОБА_7 та ОСОБА_5, зареєстрований Кіровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Кіровоградського міського управління юстиції; усунути від права на спадкування за законом ОСОБА_5 спадкового майна, яке залишилося після смерті ОСОБА_7; Визнати за ОСОБА_3, ОСОБА_4 в порядку спадкування за законом право власності по 1/2 частині спадкового майна після померлого ОСОБА_7, а саме: по 1/2 частині житлового будинку №1 по вул.Маріупольській у м.Кіровограді, та по 1/2 частині земельної ділянки за адресою: Кіровоградський район, Соколівська сільська рада, садове товариство «Долина», кадастровий номер №:02:000:3231, зазначаючи як на підстави позовних вимог в частині визнання шлюбу недійсним, що шлюб, укладений між відповідачем ОСОБА_5 В.А. та їх батьком ОСОБА_7 укладений без наміру створити сімю, при цьому відповідач переслідувала корисливі мотиви, повязані з набуттям права власності на будинок або з метою отримати кошти за частку у спадщині, при цьому, відповідач також скористалася безпорадним станом ОСОБА_7, який через хвороби та похилий вік, 74 роки, був неспроможний самостійно забезпечити умови свого життя, потребував стороннього догляду, допомоги та піклування, яке йому за плату забезпечувала відповідач.

Під час судового розгляду справи представник позивачів заявила клопотання про призначення по справі посмертної судово-психіатричної експертизи, проведення якої просила доручити експертам Кіровоградської обласної психіатричної лікарні (м.Кіровоград, селище Нове, вул.Металургів, 2а) та на вирішення експертизи поставити наступні питання: Чи хворів ОСОБА_7, який помер 02 вересня 2014 року, на психічне захворювання на момент укладення (реєстрації) шлюбу 27.08.2014 року?; Чи міг ОСОБА_7, 02 вересня 2014 року, усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними на момент укладення шлюбу 27.08.2014 року з громадянкою України ОСОБА_5, яке обґрунтувала тим, що через хвороби та похилий вік, 74 роки, ОСОБА_7 в останній місяць життя (серпень, 2014 року) був неспроможний адекватно сприймати обстановку та події, що відбувалися з ним, та відповідно до ст.145 ЦПК України, призначення експертизи є обовязковим, якщо у справі необхідно встановити психічний стан особи.

Представник відповідача заперечив щодо клопотання сторони позивача про призначення по справі посмертної судово-психіатричної експертизи, вважаючи його безпідставним, зазначивши на обґрунтування заперечень, що серед підстав позову позивачів про визнання шлюбу недійсним, не заявлена як підстава позову про те, що в момент реєстрації шлюбу ОСОБА_7 страждав тяжким психічним розладом, внаслідок чого не усвідомлював значення своїх дій та не міг керувати ними, і будь-які докази психічних розладів у ОСОБА_7 в матеріалах справи відсутні.

Заслухавши представників сторін, суд вважає, що в задоволенні клопотання представника позивачів про призначення по справі посмертної судово-психіатричної експертизи слід відмовити, виходячи з наступного.

Відповідно до положень ч.2 ст.11, ст.ст.27, 31 ЦПК України, позивач, який вважає, що його субєктивне право порушене, самостійно визначає предмет та підстави позову та на власний розсуд розпоряджається своїми правами щодо предмета позову.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

Способами забезпечення судом доказів є, зокрема, призначення експертизи (ч. 2 ст. 133 ЦПК України).

Статтею 143 ЦПК України встановлено, що для з'ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла, тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

Крім того, в п. 2 постанови від 18.12.2009 року № 14 "Про судове рішення у цивільній справі" Пленум Верховного Суду України роз'яснив, що обґрунтованим визнається рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні і які відповідають вимогам закону про їх належність та допустимість, або обставин, що не підлягають доказуванню, а також якщо рішення містить вичерпні висновки суду, що відповідають встановленим на підставі достовірних доказів обставинам, які мають значення для вирішення справи.

Пунктом 11 вказаної постанови Пленуму Верховного Суду України роз'яснено, що у мотивувальній частині рішення слід наводити дані про встановлені судом обставини, що мають значення для справи, їх юридичну оцінку та визначені відповідно до них правовідносини, а також оцінку всіх доказів, розрахунки, з яких суд виходив при задоволенні грошових та інших майнових вимог.

Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (частина четверта статті 60 ЦПК України). У цій частині рішення має міститися обґрунтування щодо кожного доводу сторін по суті позову, що є складовою вимогою частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод

Також відзначається, що відповідно до ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних та юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, у межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

З огляду на викладене вище, виходячи з предмету та підстав позову, та розглядаючи справу в порядку ч.1 ст.11 ЦПК України, виключно в межах заявлених позовних вимог, а також підстав позову, враховуючи також, що позивачі як на підстави для визнання шлюбу недійсним не заявляли про те, що згода ОСОБА_7 на реєстрацію шлюбу з відповідачем ОСОБА_5 не була вільною, так як в момент реєстрації шлюбу він (ОСОБА_7Т.) страждав тяжким психічним розладом, в результаті чого не усвідомлював значення своїх дій та не міг керувати ними, суд приходить до висновку про безпідставність заявленого представником позивачів клопотання про призначення по справі посмертної судово-психіатричної експертизи, та відмову у звязку з чим в його задоволенні.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.133, 143, 168 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання представника позивачів ОСОБА_3, ОСОБА_4 ОСОБА_1 про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_5, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_6 територіальне управління юстиції в Кіровоградській області про визнання шлюбу недійсним та усунення від права на спадкування, - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Ленінського районного суду

м. Кіровограда Л.А. Іванова