Справа № 369/6616/16-ц
Провадження № 2/369/3062/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2016 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Усатов Д.Д., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 державної виконавчої служби Києво- Святошинського районного управління юстиції Київської області про звільнення майна з-під арешту ,-

В С Т А Н О В И В:

В липні 2016 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 державної виконавчої служби Києво- Святошинського районного управління юстиції Київської області про звільнення майна з-під арешту.

Суддя, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовну заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

имоги до форми та змісту позовної заяви встановлені ст.119 ЦПК України.

Відповідно до п.п.2,4,5,6 ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі, виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Проте позивачем вимоги, передбачені вказаними законодавчими нормами, не виконані.

Позови про звільнення майна з-під арешту можуть пред'являтися не сторонами виконавчого провадження, а й іншими особами. Позивачем у справах про звільнення майна з-під арешту є особа, відносно якої на момент порушення справи є припущення, що їй належить право власності і вона сама є носієм суб'єктивного права (власники та правомірні володільці майна). Разом з тим, боржник не може пред'явити такий позов, бо він у процесі виступає відповідачем. Також відповідачем у такій категорії справ може бути і особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, та в необхідних випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізовано. Крім того, відповідачем може бути відповідна державна податкова інспекція, якщо опис проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави. А у випадках, коли майно не збереглося в натурі і відповідні податкові інспекції вже розпорядилися цим майном, то до участі у розгляді справи залучаються також відповідні органи Державного казначейства.

Виходячи з вищезазначено, позивачу слід визначитись з колом відповідачів у справі.

Ч.1 ст.121 Цивільного процесуального кодексу України передбачає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст.119,120 Цивільного процесуального кодексу України, або не сплачено судовий збір постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

За таких обставин, керуючись ч.1 ст.121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 державної виконавчої служби Києво- Святошинського районного управління юстиції Київської області про звільнення майна з-під арешту - залишити без руху та надати позивачу строк на усунення недоліків тривалістю пять днів з дня отримання позивачем цієї ухвали.

У випадку, якщо недоліки позовної заяви у визначений строк не будуть усунені, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.Д.Усатов