АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
Справа № 644/127/16-ц Головуючий суддя І інстанції Шевченко С. В.
Провадження № 22-ц/790/3449/16 Суддя доповідач Овсяннікова А.І.
Категорія: Спори про право власності та інші речові права про приватну власність
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 серпня 2016 року судова колегія судової палати у цивільних справах апеляційного суду Харківської області в складі:

головуючого - Овсяннікової А.І.

суддів - Бездітко В.М., Коровіна С.Г.

при секретарі - Дашковської Н.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Харкові апеляційну скаргу Харківської міської ради на рішення Орджонікідзевського районного суду міста Харкова від 17 березня 2016 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, -

ВСТАНОВИЛА:

У січні 2016 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Харківської міської ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування за заповітом.

В обґрунтування позову зазначає, що ОСОБА_2 та його мати ОСОБА_3 були власниками квартири АДРЕСА_1.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер. Після його смерті з заявами до нотконтори про прийняття та про відмову від спадщини ніхто не звертався, заповіту він не залишив. Спадщину фактично прийняла його мати ОСОБА_3, яка проживала разом з ним в АДРЕСА_1.

22 жовтня 2014 року ОСОБА_3 складено заповіт на її ім'я.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 померла.

Після смерті ОСОБА_3 вона звернулася до IV ХДНК з заявою про прийняття спадщини.

Листом від 18 вересня 2015 року нотаріус повідомив, що родинні відносини між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 не підтверджуються у зв'язку з тим, що ОСОБА_3 реєструвала шлюб декілька разів, у тому числі на території Російської Федерації, але відомостей про це немає, тому нотаріальна контора не має можливості видати свідоцтво про право на спадщину та рекомендує звернутися до суду.

Просить встановити факт, що ОСОБА_3, померла ІНФОРМАЦІЯ_2, є матір'ю ОСОБА_2, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 та визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1 у порядку спадкування за заповітом.

Представник Харківської міської ради проти позову заперечував. Вважаэ, що позивачем не доведено належним чином наявність родинних відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та не доведено відсутність спадкоємців, які мають право на обов'язку частку у спадщині після смерті ОСОБА_3

Рішенням Орджонікідзевського районного суду міста Харкова від 17 березня 2016 року позову ОСОБА_1 задоволено.

Встановлено факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2, була матір'ю ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1.

Визнано за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_4.

В апеляційній скарзі Харківська міська рада просить рішення суду скасувати та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову, оскілки позивачем не надано доказів на підтвердження своїх вимог.

Вважають, що для вирішення справи необхідно встановлення всіх зареєстрованих шлюбних відносин ОСОБА_3 для визначення можливих спадкоємців, які мають право на обов'язкову частку у спадщині, та встановлення відомостей, які підтверджують родинний зв'язок між ОСОБА_3 та ОСОБА_2

Зазначають, що позивачкою не надано відомостей щодо наявності або відсутності спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_2, а також доказів, що ОСОБА_3 зверталася до нотаріуса із заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину на 1/2 квартири, яку ОСОБА_3 нібито успадкувала після смерті ОСОБА_2, та доказів проведення ОСОБА_3 обов'язкової державної реєстрації права власності на 1/2 зазначеної квартири.

Колегія суддів, вислухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що скарга не підлягає задоволенню.

Задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_1 суд першої інстанції обґрунтовано виходив з тих обставин, що ОСОБА_1 надано докази на підтвердження своїх вимог.

Як встановлено судом і підтверджується матеріалами справи квартира АДРЕСА_1 на підставі договору міни від 02 червня 1998 року, посвідченого Першої Харківської державною нотаріальною конторою, належить ОСОБА_2 та його матері ОСОБА_3.(а.с. 16).

Договір зареєстровано в Харківському БТІ 22 жовтня 1998 року за №П-4-1325.(а.с. 17).

ОСОБА_3 та ОСОБА_2 фактично проживали та були зареєстровані за спірною адресою з 09 жовтня 2002 року(а.с. 23).

ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1(а.с.11).

З свідоцтва про народження матері ОСОБА_2 вбачається, що її дошлюбне прізвище - ОСОБА_4, яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_3.

ОСОБА_6 та ОСОБА_4 уклали шлюб 01 січня 1963 року(а.с. 13,14).

ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 і його батьками в свідоцтві про народження зазначено батько - ОСОБА_6, мати -ОСОБА_4(а.с. 14).

Згідно довідки Жовтневого відділу РАЦС Харківського МУЮ вбачається, що 06 серпня 1967 року ОСОБА_4 зареєструвала шлюб з ОСОБА_9, а 21 березня 1972 року шлюб між ними розірвано (а.с. 15).

За таких обставин суд прийшов до обґрунтованого висновку, що матір'ю ОСОБА_2 є ОСОБА_3

22 жовтня 2014 року ОСОБА_3 склала заповіт, яким все своє майно заповіла ОСОБА_1.(а.с.20)

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 17)

15 липня 2015 року ОСОБА_1 звернулась до нот контори з заявою про прийняття спадщини і в цей день заведено спадкову справу(а.с. 22).

Відмовляючи ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус зазначає, що єдиною підставою для відмови є відсутність документів на підтвердження родиних відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_3

Відповідно до вимог ст.ст. 1220 ч.1, 1221 ч.1, 1223 ч.1 1233, 1261, 1268 ч.1,3 1269 ч.1 1270 ч.1 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Суд прийшов до обґрунтованого висновку щодо можливості задоволення позову.

Що стосується доводів апеляційної скарги, то вони свого підтвердження не знайшли.

З відповіді нотаріуса вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилася, заповіту він не залишив, спадкові договори не укладав.

Той факт, що після його смерті спадщину прийняла його мати ОСОБА_3, підтверджується довідкою з місця проживання, де зазначено, що з ОСОБА_10 проживала та була зареєстрована його мати ОСОБА_3

До нотконтори заяви про відмову від прийняття спадщини вона не подавала, а, отже, у відповідності до вимог ст. 1268 ЦК України є такою, що прийняла спадщину.

Той факт, що вона не отримала свідоцтво на спадщину та не зареєструвала його правового значення не має.

Яким чином ще перевірити наявність інших спадкоємців, які можливо мають на обов'язкову частку, апелянт не зазначив. При цьому судом отримані всі можливі з цього приводу довідки та витяги з усіх реєстрів, які стосуються спадщини.

Рішення ухвалено з дотримання вимог матеріального та процесуального права.

Підстав для його скасування не вбачається.

Керуючись ст.ст. 303, 304, 307 ч.1 п.1, 313, 315, 317, 319 ЦПК України, колегія суддів,-

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу Харківської міської ради - відхилити.

Рішення Орджонікідзевського районного суду міста Харкова від 17 березня 2016 року - залишити без зміни.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, однак може бути оскаржена безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий -

Судді: