Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

30 травня 2016 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді -Трегубенко Л. О. ,

при секретарі - Лемішко А. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: Головне територіального управління юстиції у м. Києві (Чотирнадцята київська державна нотаріальна контора), Житлово-будівельний кооператив «Електрон-2», - про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В :

Позивач, ОСОБА_1, звернувся до суду з позовом, з урахуванням уточнень від 24.03.2016, до Київської міської ради, треті особи: Головне територіального управління юстиції у м. Києві (Чотирнадцята київська державна нотаріальна контора), ЖБК «Електрон-2», - про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за законом.

Обґрунтовує позовні вимоги тим, що після смерті матері, ОСОБА_2, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1, відкрилась спадщина на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1, належному ЖБК «Електрон-2», вартістю відповідно звіту про оцінку в розмірі 1036972 грн..

Покійній приходиться рідним сином, з якою постійно проживав до дня смерті, і є єдиним першої черги спадкоємцем за законом.

Державний нотаріус Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру за відсутності правовстановлюючого документа на ім»я спадкодавця.

Спадкодавець за життя була членом ЖБК «Електрон-2», одержала у власність квартиру АДРЕСА_1 повністю сплативши пайові внески, але видана у підтвердження того довідка № 51-01/796 була втрачена.

Позивач просив визнати за ним право власності на квартиру АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом після смерті матері, ОСОБА_2, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1.

У судове засідання позивач не з»явився, його представник на підставі договору №34/15 про надання правової допомоги від 19.12.2015 - адвокат, Кудрявцев О.В., подав заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі з наведених підстав, просить задовольнити, не заперечує проти ухвалення заочного рішення.

Відповідач, Київська міська рада, з позовом ознайомлений, представник у судове засідання повторно не з'явився, причини неявки не повідомив.

Представники третіх осіб, Головного територіального управління юстиції у м. Києві (Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори) і ЖБК «Електрон-2», з позовом ознайомлені, заперечень не надали, у судове засідання не з'явилися, просять розглянути справу за їхньої відсутності.

Суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності представників сторін і третіх осіб, на підставі наявних даних і доказів, та ухвалити заочне рішення, оскільки представник позивача проти такого вирішення справи не заперечує.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позовні вимоги підтверджені та підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно загальних положень про спадкування, передбачених главою 84 ЦК України:

Спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) ( ст. 1216 ЦК).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом ( ст. 1217 ЦК).

До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті ( ст. 1218 ЦК).

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу) ( с. ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК).

Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна (ст. 1221 ЦК).

Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини ( ч. 1 ст. 1222 ЦК).

У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу (ст. 1223 ЦК ) .

Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

У першу чергу право на спадкування за законом відповідно ст. 1261 ЦК мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Суд установив, що після смерті матері позивача, ОСОБА_2, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1, відкрилась спадщина на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1, належному ЖБК «Електрон-2», вартістю відповідно звіту про оцінку в розмірі 1036972 грн., заповіт за життя нею не укладався ( а. с. 4, 13-35).

Позивач приходиться покійній рідним сином, з якою постійно проживав до дня смерті, і є першої черги спадкоємцем за законом ( а. с. 5, 6).

Спадкодавець за життя була членом ЖБК «Електрон-2», одержала у власність квартиру АДРЕСА_1 повністю сплативши в жовтні 1992 пайові внески у розмірі 6648 крб. 68 коп., що підтверджується бухгалтерською довідкою ЖБК «Електрон -2» від 07.01.2016 №02/01, копіями інвентаризаційної справи і реєстраційного посвідчення від 26.05.1992 ( а. с. 53, 71-75).

Відповідно ст.15 Закону України «Про власність» ( чинної на той час) член ЖБК, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, набуває право власності на це майно.

Пленум Верховного Суду України у п. 8 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008, № 7 роз»яснив, що у разі смерті члена житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного кооперативу, члена садівницького товариства, якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди.

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини ( ч. 1 ст. 1270 ЦК ).

Син покійної, позивач, прийняв спадщину після смерті матері, постійно проживав разом з нею на час відкриття спадщини за адресою: АДРЕСА_1 , що ввійшла до складу спадщини ( а. с. 15).

17.12.2015 Державний нотаріус Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори листом №4729/02-14 відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру за відсутності правовстановлюючого документа на ім»я спадкодавця ( а. с. 12).

Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 № 7 роз»яснив, що при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Таким чином, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача про визнання за ним права власності у порядку спадкування за законом на двокімнатну квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 48,4 кв. м, жилою площею 29,0 кв. м, після смерті матері, ОСОБА_2, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1, доведені та підлягають задоволенню в повному обсязі.

На підставі наведеного, ст. ст. 15, 16, 1216 - 1218, 1220, 1221, 1222, 1223, 1258, 1261, 1268, 1269, 1270 ЦК України, керуючись ст. ст. 10, 11, 60, 208-209, 212-215, 218, 224-228 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1)) право на спадщину за законом на двокімнатну квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 48,4 кв. м, жилою площею 29, 0 кв. м, після смерті спадкодавця, ОСОБА_2, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 р..

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду м. Києва через Подільський районний суд міста в установленому законом порядку.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутніми у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, - протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заява про перегляд заочного рішення може бути подана протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя Л. О. Трегубенко