Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/3252/16-ц
Провадження № 2/279/1415/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 липня 2016 року Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Коваленко В.П.,

при секретарі Петрук О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Коростень справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до територіальної громади в особі виконкому Лісівщинської сільської ради Коростенського району Житомирської області про визнання права власності на спадкове майно , -

В С Т А Н О В И В:

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду із зазначеним позовом, в якому просять визнати за ними право власності на спадкове майно - житловий будинок із господарськими спорудами, розташований в АДРЕСА_1 . В підтвердження своїх вимог посилаються на те, що ІНФОРМАЦІЯ_4 померла їх мати ОСОБА_3 . Вони належним чином прийняли спадщину за заповітом відповідно до вимог ст. 1269 ЦК України, звернувшись до нотаріальної контори із заявою про її прийняття. Нотаріус позбавлений можливості видати їм свідоцтво про право на спадщину на вказане майно, так як відсутні документи підтверджуючі право власності на дане майно у покійного спадкодавця.

В судове засідання представник позивачів ОСОБА_4 не з'явився, надіслав заяву про слухання справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити. Представник Лісівщинської сільської ради в судове засідання не з'явився, надіслав заяву, в якій просить слухати справу без його участі, позовні вимоги визнає. За таких обставин суд вважає за можливе розглядати справу на підставі наявних матеріалів та без фіксації технічними засобами .

Перевіривши матеріали справи, оцінивши всі докази та обставини по справі, суд задовольняє позовні вимоги , виходячи з таких підстав.

Як встановлено судом позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є сином та дочкою ОСОБА_3.

ІНФОРМАЦІЯ_4 у віці 73 років у селі Лісівщина Коростенського району Житомирської області померла ОСОБА_3 , про що виконкомом Лісівщинської сільської ради Коростенського району Житомирської області зроблено запис за № 32 в Книзі реєстрації смертей. Ще при житті 13 листопада 2001 року ОСОБА_3 склала заповіт, яким заповідала все свож майно в рівній частці своїм дітям ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в рівних частках. Даний заповіт посвідчений секретарем Лісівщинської сільської ради Коростенського району Житомирської області, на день смерті заповідача ніким не скасований і не змінений.

Після смерті ОСОБА_3 залишилось спадкове майно, до складу якого входить житловий будинок АДРЕСА_1 . Як видно із довідки № 529/02-26 від 13 червня 2016 року Лісівщинської сільської ради спірний будинок належить ОСОБА_3.

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 належним чином прийняли спадщину, звернувшись до нотаріальної контори із заявою про її прийняття.

Проте, нотаріус обґрунтовано відмовляє їм у видачі свідоцтва про право на спадщину на будинок , оскільки у покійного спадкодавця відсутні документи, що підтверджують право власності на вказане майно.

На час набуття права власності спадкодавцем на спірний будинок державна реєстрація права власності на житлові будинки, споруди, регулювалася підзаконними нормативними актами, зокрема такими як Інструкція про прядок реєстрації будинків та домоволодінь у містах і селищах міського типу УРСР, яка втратила чинність на підставі наказу Держжитлокомунгоспу від 13.12.1995 року №56, а підстави набуття права власності на таке майно визначались ст.ст.100,101 ЦК УРСР. Зазначені нормативні акти передбачали державну реєстрацію будівель, споруд, державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, проте, виникнення права власності на будинки, споруди не залежало від державної реєстрації до часу набрання чинності ЦК та Законом України від 04.01.2004 року «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». Отже, у разі відсутності державної реєстрації права власності на нерухоме майно, створене та оформлене в передбаченому законом порядку до набрання чинності Закону України від 01.07.2004 року «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», спадкоємці, які прийняли спадщину , мають право на оформлення спадкових прав шляхом звернення до нотаріальної контори за видачею свідоцтва про право на спадщину.

Як роз'яснено у п.23 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Згідно п.4.15 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, провадиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів про належність цього майна.

Відтак, суд приходить до висновку, що вимоги позивачів щодо визнання права власності на будинок з господарськими будівлями підлягають до задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 10,11,213-215 ЦПК України, ст.ст.331, 392, 1233, 1268 ЦК України , суд -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги задовольнити .

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцем с. Лісовщина Коростенського району Житомирської області право власності на ? ідеальну частину житлового будинку з господарськими спорудами , розташованого в АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженкою с. Лісовщина Коростенського району Житомирської області право власності на ? ідеальну частину житлового будинку з господарськими спорудами , розташованого в АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Житомирської області через Коростенський міськрайонний суд шляхом подачі в 10-денний строк з дня його проголошення апеляційної скарги. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з

з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Коваленко В.П.