справа № 563/895/16-ц
У Х В А Л А

01 серпня 2016 року м. Корець

Суддя Корецького районного суду Рівненської області Кулик Є.В., при вирішенні питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету позову: Корецька районна державна нотаріальна контора, про визнання права власності на спадкове майно, визнання правочину недійсним, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_3 звернулася до суду із позовом про визнання права власності на спадкове майно та визнання правочину недійсним.

Перевіривши матеріали справи, вважаю, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки її подано з порушенням вимог ст.119 ЦПК України виходячи з таких підстав.

Згідно п.4 ч.2 ст.119 ЦПК України, позовна заява повинна містити ціну позовних вимог майнового характеру. Ціна позову визначається у позовах про визнання права власності, на майно або його витребування вартістю майна, відповідно до п.2 ч.1 ст.80 ЦПК України. Натоміть подана позовна заява не містить ціни позову.

До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору згідно з ч.5 ст.119 ЦПК України.

Відповідно до ч.2 ст.79 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Таким законом є Закон України «Про судовий збір», зокрема ч.3 ст.6 цього Закону визначає, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У п. 12 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» зазначено: «У випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону №3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами».

Згідно з п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 Закон України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати - 551 грн. 20 коп., (що становить на день подачі заяви).

Як кореспондується у п. 16 ПП ВССУ № 10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ст. 80, п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК, такий обов'язок покладається на позивача. Проте, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд (ч. 2 ст.80 ЦПК).

Згідно Постанови Кабінету Міністрів України № 358 від 21.08.2014 року "Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов'язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства" оціночною вартістю для нерухомості є її ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав. Підтвердженням такої вартості слугує звіт про оцінку, строк дії якого становить не більше шести місяців з дати оцінки.

Позовна заява повинна містити ціну позову, щодо вимог майнового характеру (п. 4 ч. 2 ст.119 ЦПК України).

У свою чергу, заявником не надано суду документів щодо оцінки спірного у справі нерухомого майна і, на переконання суду, дійти висновку, що визначена ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна не є можливим.

Відтак, у зв'язку з відсутністю необхідної оціночної документації, реальну вартість спірного майна визначити неможливо, а отже неможливо дійти висновку про дійсну ціну позову, яку, всупереч вимогам п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позивач також не вказала.

На теперішній час, вищевказані фактичні обставини унеможливлюють відкриття провадження у справі, а тому позов має бути залишений без руху з наданням часу для усунення недоліків.

А тому, внаслідок допущення недоліків суд надає позивачу пятиденний строк для їх усунення. Інакше заява буде вважатись неподаною і її необхідно буде повернути.

Керуючись ст.121 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету позову: Корецька районна державна нотаріальна контора, про визнання права власності на спадкове майно, визнання правочину недійсним залишити без руху.

Надати позивачу ОСОБА_1 пятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви, який починає рахуватися з дня отримання позивачем даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є.В. Кулик