АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
_______________________________________
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

2 серпня 2016 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва у складі:

головуючого - судді Рейнарт І.М.

суддів Кирилюк Г.М., Андрієнко А.М.

при секретарі Ігнатьєву Є.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу судді Деснянського районного суду м. Києва від 21 червня 2016 року про відмову у відкритті провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Київської місцевої прокуратури №3 про відшкодування шкоди,

№ апеляційного провадження:22-ц/796/10713/2016
Головуючий у суді першої інстанції: Грегуль О.В.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Рейнарт І.М.
встановила:

у червні 2016 року позивач звернулась до суду з позовом про відшкодування завданої їй діями відповідача шкоди у сумі 2418грн.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 21 червня 2016 року у відкритті провадження відмовлено.

У поданій апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить ухвалу судді скасувати, направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Позивач зазначає, що суд безпідставно дійшов висновку про те, що Київська місцева прокуратура №3 є суб'єктом владних повноважень, оскільки здійснення прокуратурою владних управлінських функцій Конституцією та Законами України не передбачено.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення позивача, яка підтримала апеляційну скаргу, вивчивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає, що вона підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відмовляючи у відкритті провадження, суддя виходив з того, що визнання рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправними, вирішується в порядку адміністративного судочинства.

Проте, погодитися з таким висновком суду першої інстанції не можна, виходячи з наступного.

За змістом статті 15 ЦПК України під цивільною юрисдикцією розуміється компетенція загальних судів вирішувати з додержанням процесуальної форми цивільні справи у видах проваджень, передбачених цим Кодексом.

За загальним правилом у порядку цивільного судочинства суди вирішують справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, у яких хоча б одна зі сторін є фізичною особою, зокрема, спори, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також із інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства (статті 3, 15 ЦПК України).

Отже, у порядку цивільного судочинства можуть розглядатися будь-які справи, у яких хоча б одна зі сторін є фізичною особою, якщо їх вирішення не віднесено до інших видів

- 2 -

судочинства.

У статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що справа адміністративної юрисдикції - це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на правовідносини, що виникають у зв'язку з здійсненням суб'єктом владних повноважень владних управлінських функцій, а також у зв'язку з публічним формуванням суб'єкта владних повноважень шляхом виборів або референдуму.

Згідно ч. 2 ст. 21 КАС України вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб'єктів публічно-правових відносин, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше вимоги про відшкодування шкоди вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

Звертаючись до суду з даним позовом, ОСОБА_1 не заявляла вимоги про визнання протиправними дій відповідача, а просила відшкодувати їй завдану відповідачем шкоду, а відтак суддя першої інстанції не мав правових підстав вважати, що даний спір є публічно-правовим і повинен розглядатися у порядку адміністративного судочинства.

Суддею при постановленні ухвали про відмову у відкритті провадження у справі, порушенні норми процесуального права, які встановлюють порядок вирішення питання про прийняття позовної заяви, тому колегія суддів скасовує ухвалу судді та направляє матеріали позовної заяви до суду першої інстанції на новий розгляд питання про її прийняття.

Керуючись ст.ст. 303,307, 312, 313-315, 317 ЦПК України, колегія суддів

ухвалила:

апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу судді Деснянського районного суду м. Києва від 21 червня 2016 року скасувати, справу за позовом ОСОБА_1 до Київської місцевої прокуратури №3 про відшкодування шкоди повернути до Деснянського районного суду м. Києва на новий розгляд.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Головуючий:

Судді: