Провадження №2/761/2130/2016
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

10 лютого 2016 року Шевченківський суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Романишеної І.П.,

при секретарі Дігтяр М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві в приміщенні суду в залі судових засідань цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

У жовтні 2015 року ОСОБА_1 звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до Київської міської ради, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позовні вимоги мотивовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер батько позивачки ОСОБА_3. До складу спадщини померлого входить: ? частина квартири АДРЕСА_1. Єдиними спадкоємцями після померлого ОСОБА_4 є його дочка ОСОБА_1, та син ОСОБА_2. Через свою юридичну необізнаність, позивач вважала, що спадкове майно не потребує юридичного оформлення та переходить до неї автоматично, оскільки вона є найближчою родичкою померлого, а її брат ОСОБА_2 не вважає себе спадкоємцем, та переконаний, що все спадкове майно переходить до його сестри ОСОБА_1, проти чого він не заперечує. Посилаючись на викладене, ОСОБА_1 просить визнати причину пропуску строку на прийняття спадщини поважною та визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

В подальшому позивачем було надано додаткові пояснення, згідно яких, в обґрунтування поважності причин пропуску строку на прийняття спадщини було зазначено, що у зв'язку з інсультом, який стався у її брата ОСОБА_2 в 2010 році вона останні п'ять років надавала йому посильну допомогу, допомагала його дружині в догляді за ним та піклувалася про його здоров'я.

В судовому засіданні позивач та її представник позов підтримали, та з урахуванням додаткових пояснень просили позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Представник Київської міської ради в судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. В запереченнях, поданих через канцелярію суду зазначив, що Київська міська рада не являється належним відповідачем, просив слухати справу у відсутності представника Київської міської ради та у разі, якщо позивач не заявить клопотання про заміну первісного відповідача належним, відмовити громадянці ОСОБА_1 у задоволенні позову.

ОСОБА_2 в судове засідання не з'явився, надав суду заяву про слухання справи у його відсутність, проти задоволення позову не заперечує.

Суд, заслухавши позивача та представника позивача, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, приходить до висновку про відмову у задоволенні позову з огляду на наступне.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Відділом реєстрації смерті у місті Києві 17 травня 2010 року, актовий запис № 8765.

Єдиними спадкоємцями після померлого ОСОБА_3 є його дочка ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, та син ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно роз'яснень, викладених у п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно зі ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст.ст. 212 та 213 ЦПК України, рішення ґрунтується на досліджених наявних в справі доказах.

На підтвердження поважності причин пропуску встановленого ст. 1270 ЦК України строку для прийняття спадщини стороною позивача не було надано жодних доказів, окрім пояснень, з яких вбачається, що поважністю причин пропуску строку на прийняття спадщини є юридична необізнаність позивача та хвороба її брата ОСОБА_2, за яким позивач доглядала останні п'ять років.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз'яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Узагальнення судової практики розгляду судами справ про надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов'язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Що стосується наданих позивачем копій медичних документів про хворобу свого брата, які подані нею як обґрунтування поважності причин неподання заяви про отримання спадщини у строки, визначені ст. 1272 ЦК України, то до цих доказів суд ставиться критично оскільки, хворів не сам позивач, а її брат ОСОБА_2; по-друге, даною документацією охоплюється не весь період - з ІНФОРМАЦІЯ_3. (момент смерті ОСОБА_2.) по 21 жовтня 2015р. (дата звернення позивача за позовом до суду); по-третє, у вказаних листках не зазначено, що ОСОБА_2 потребував сторонньої допомоги та не доведено факт, що позивач таку допомогу йому надавала.

Підсумовуючи викладене, суд приходить до висновку про те, що позивачем не доведено поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки її доводи не пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами на вчинення цих дій.

З огляду на викладене, суд не вбачає передбачених ч. 3 ст. 1272 ЦК України підстав для визначення позивачу додаткового строку для подання ним заяви про прийняття спадщини, у зв'язку з чим, в задоволенні позову слід відмовити..

Відповідно до ст. 88 ЦПК України, судові витрати покладаються на позивача в сплаченому розмірі.

На підставі викладеного, ст.ст. 15, 16, 1268-1270, 1272, 1273 ЦК України, керуючись ст. ст. 3, 10, 11, 57-60, 88, 169, 179, 209, 212-215,218 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Київської міської ради, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва, шляхом подання апеляційної скарги, протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків або після розгляду справи апеляційним судом, якщо його не скасовано.

Суддя І.П. Романишена