ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/754/16
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(Заочне)

"13" січня 2016 р. м. Київ

Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Домарєва О.В.

при секретарі Ткачі А.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_5 "Про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням", -

ВСТАНОВИВ:

31 липня 2015 року позивачі звернулись до Дарницького районного суду м. Києва з позовом, уточнивши який, просили визнати ОСОБА_5 таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_3 внаслідок відсутності без поважних причин понад встановлені законодавством строки, та усунути перешкоди у користуванні зазначеною квартирою шляхом зняття відповідача з реєстрації місця проживання у вказаній квартирі.

В судове засідання сторони не з'явились. Від позивачів ОСОБА_2, яка також діє в інтересах позивачки ОСОБА_3, та ОСОБА_5 надійшли письмові заяви з проханням розглянути справу у їх відсутність, де зазначено, що позивачі позов підтримують повністю, не заперечують проти винесення заочного рішення.

Відповідач в судове засідання не з'явився, будучи належним чином повідомленим за місцем його реєстрації про день та час та місце розгляду справи, а також шляхом розміщення оголошення про виклик до суду у офіційному засобі масової інформації - газеті «Урядовий кур'єр" (а.с. 49-50, 51).

Згідно ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Таким чином, суд відповідно до ч. 4 ст. 169, ст. 224 ЦПК України за згодою позивачів постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступник висновків.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_5 перебували у зареєстрованому шлюбі з 21.09.1995 року. Сімейне життя не склалось та шлюбні відносини з 2004 року припинились.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_5 був розірваний 20 грудня 2012 року рішенням Дарницького районного суду міста Києва (а.с. 13).

Відповідно до договору купівлі-продажу від 18 липня 2002 року ОСОБА_5, ОСОБА_2, ОСОБА_4 та ОСОБА_3 (на даний час ОСОБА_3) була придбана квартира АДРЕСА_1. Частки покупців за договором були рівні - по 1/4 у кожного з покупців. Даний факт підтверджується договором купівлі-продажу, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шандибою Л.І., та реєстраційним посвідченням №002679 від 23.07.2002 року (а.с. 15-17).

2002 року всі зазначені особи (покупці) були зареєстровані в даній квартирі як за місцем свого постійного проживання.

26 листопада 2012 року ОСОБА_5 подарував ОСОБА_2 належну йому ? частку квартири, що підтверджується договором дарування, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Карабань І.В. та зареєстрованим в електронному реєстрі прав на нерухоме майно 29 листопада 2012 року (а.с. 18-19).

Таким чином, з 2012 року по даний час власниками квартири є позивачі: ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4, які фактично володіють та користуються квартирою, утримують її.

Відповідач ОСОБА_5, який є батьком ОСОБА_4, залишається зареєстрованим у квартирі, проте фактично не проживає в ній з 2004 року (а.с. 20).

Після укладення 2012 року договору дарування всі обов'язки, що випливають із відносин по утриманню житла, виконують Позивачі особисто. Стосунків з Відповідачем не підтримують, його особистих речей або іншого його майна в квартирі немає. Комунальні платежі Відповідач не сплачує, житлом не користується. Внаслідок залишення реєстрації Відповідача в квартирі, власники несуть зайві витрати, чим фактично створюються перешкоди в користуванні ними своїм майном.

Протягом часу з моменту придбання квартири і донині замки на вхідних дверях у квартиру не змінювались, перешкод в користуванні приміщенням з боку Позивачів Відповідачеві не чинилось. Наскільки це відомо Позивачам, Відповідач має іншу сім'ю, дитину та проживає в місті Києві.

Факт тривалого непроживання Відповідача в квартирі підтверджується:

-зазначеним вище рішенням Дарницького районного суду від 20.12.2012 року у справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, яким встановлено, що сторони на час розгляду справи проживають окремо з 2004 року;

-Актом про непроживання та відсутність особистих речей, складеним за участю Позивачів та сусідів, посвідченим начальником ЖЕД №208 22.07.2015 року (а.с. 21-22);

Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право на захист, кожна особа має право звернутися до суду.

Згідно зі ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Відповідно до ст.71 Житлового кодексу Української РСР при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається житлове приміщення на протязі шести місяців, а відповідно до ст.72 Житлового кодексу Української РСР визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки проводиться в судовому порядку.

Частиною 1 ст. 64 Житлового кодексу Української РСР - члени сім'ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов'язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім'ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов'язаннями, що випливають із зазначеного договору.

Відповідно до ст. 107 Житлового кодексу Української РСР наймач або члени його сім'ї, який вибув на інше постійне місце проживання, втрачає право користування жилим приміщенням з дня вибуття, незалежно від пред'явлення позову про це.

Статтею 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» визначено, що зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі: судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.

Аналіз наведених обставин та вимог закону дозволяє суду зробити висновок про те, що ОСОБА_5 відсутній за місцем проживання - в квартирі АДРЕСА_2 понад строки, передбачені ст.71 ЖК Української РСР без поважних на те причин.

А тому позовні вимоги позивачів суд визнає законними та обґрунтованими, а також такими, що підлягають повному задоволенню.

Згідно вимог частини першої статті 88 ЦПК України сплачений позивачем судовий збір в сумі 243, 60 грн. підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 15, 16, 391 Цивільного кодексу України,ст. ст. 71, 72 Житлового кодексу Української РСР, ст.ст. 3, 10, 11, 58, 60, 88, 209, 212-218, 224-227 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_5 "Про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням" - задовольнити.

Визнати ОСОБА_5 (ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1) таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме: квартирою АДРЕСА_1

Усунути перешкоди ОСОБА_2, ОСОБА_4 та ОСОБА_3 в користуванні власністю - квартирою АДРЕСА_1 знявши ОСОБА_5 з реєстрації місця проживання у зазначеній квартирі.

Стягнути з ОСОБА_5 (ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1) на користь ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1) судовий збір в розмірі 243 грн. 60 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Апеляційного суду м.Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії

Суддя О.В. Домарєв