Номер провадження 2/643/805/16
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.09.2016 року Московський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Крівцова Д.А., за участю секретаря Стальмакової В.О., розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Комунального закладу охорони здоровя «Харківський міський клінічний пологовий будинок № 2 ім. М.Х.Гельферіха про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з позовом, в якому з урахуванням наступних уточнень просить: визнати неналежною медичну допомогу, яку вона отримала у відповідача; стягнути з відповідача на її користь 1822,00 грн. в якості відшкодування матеріальної шкоди; стягнути з відповідача на її користь 74412,00 грн. в якості відшкодування моральної шкоди.

В обґрунтування позову зазначила, що 14.08.2015 року вона народила дитину в медичному закладі відповідача, після чого 17.08.2015 року була виписана додому. Проте через деякий час в неї збільшились післяпологові виділення зі статевих шляхів, стан здоров'я суттєво погіршився, у зв'язку з чим 26.08.2015 року вона потрапила з масивною кровотечею до КЗОЗ Харківська міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. проф. Мещанінова у важкому стані, де їй був встановлений діагноз Залишки плаценти після пологів. Пізня пологова кровотеча. Зворотній некомпенсований геморагічний шок. Вторинна анемія. Для врятування життя їй було зроблену операцію з інструментальної ревізії порожнини матки, після якої вона перебувала в реанімації. Причиною пізньої післяпологової кровотечі були залишки плаценти, що свідчить про неналежне надання їй медичної допомоги з боку відповідача під час пологів. Оскільки у зв'язку із неналежною медичною допомогою відповідача під час пологів, наслідком якої була кровотеча та операція з ревізії порожнини матки, їй було спричинено матеріальну та моральну шкоду, вона звернулась до суду з дійсним позовом.

В судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги та доводи, викладені в позові, підтримали в повному обсязі. Пояснили, що біологічний матеріал, який був отриманий від позивача під час операції та в якому, згідно наданих позивачем документів, містяться залишки плаценти, був отриманий позивачем на руки, після чого втрачений. Заперечували проти допиту в якості свідків лікарів, які проводили із позивачем відповідні медичні маніпуляції, посилаючись на заборону допиту вказаних осіб.

Представники відповідача в судовому засіданні заперечували проти позову. Надали суду письмові заперечення проти позову. В обґрунтування заперечень зазначили, що пологи у позивача приймала ОСОБА_2, яка є працівником Харківської медичної академії післядипломної освіти. Між вказаним медичним закладом та відповідачем було укладено договір від 30.06.2012 року, згідно якого сторони прийняли на себе зобов'язання щодо спільної організації і забезпечення медичної допомоги. Оскільки кожна жінка має право на вибір лікаря для проведення пологів, позивач написала на ім'я головного лікаря відповідача заяву, в якій просила прийняти в неї пологи ОСОБА_2, я не є працівником відповідача. ОСОБА_2 було прийнято пологи у позивача. В подальшому, після пологів, позивач була оглянута, в тому числі шляхом УЗД статевих органів, та виписана з лікарня, оскільки перебіг післяпологового періоду був задовільний. Також представник відповідача зазначив, що згідно медичної документації залишків плаценти у позивача виявлено не було, а кровотеча у позивача могла бути викликана запалювальним процесами, які були наслідками інфекції статевих органів, що мались у позивача.

Свідок ОСОБА_3 в судовому засідання показав, що є чоловіком позивача. У останньої після пологів залишились залишки плаценти. В момент пологів були присутні два лікарі черговий Павлова та лікар ОСОБА_2, з якою домовлялись про пологи. Плаценту приймала акушерка. Коли прийшла черговий лікар, то почалась кровотеча. Лікарі плаценту не дивились, плаценту дивилась акушерка. Під час виписки сказали, що наявні згустки крові. Коли він через 12 днів прийшов додому, дружина йому сказала, що в неї кровотеча. Вони зателефонували ОСОБА_2, остання сказала випити пігулки. Він вийшов, купив пігулки, коли повернувся додому, то провів позивача до санвузла, де позивач втратила свідомість. Вони викликали швидку медичну допомогу, і лікарі швидкої сказали, що це залишки плаценти. Проте те, що в позивача знайшли залишки плаценти, він знає зі слів лікарів швидкої та лікарні, де позивач лікувалась.

Представником відповідача заявлено клопотання про призначення судово-медичної експертизи, та зазначено питання, які він просить поставити на вирішення експертів. Крім того, зазначено, що вони не заперечуються проти будь-яких інших питань експертам, за умови, що на вирішення експертів будуть поставлені також запитання в їх редакції.

Позивач та її представник заперечували проти призначення експертизи. В обґрунтування заперечень зазначили, що всі медичні заклади підпорядковані МОЗ. Крім того, пояснили, що та обставина, що кандіди та гарднерели не викликають запалення, є загальновідомим фактом, який не потребує доказування. Зазначили, що трихомонади у позивача були виявлені шляхом мікроскопії, в той час як більш чутливий та об'єктивний метод дослідження ІФА трихомонад у позивача не виявив. В зв'язку з наведеним, а також наявністю всіх необхідних доказів, вважали, що необхідність у експертизі відсутня. Зазначили, що в разі, якщо експертизу буде призначено, вони просять призначити її не в ХОБСМЕ, а в Київському обласному бюро судово-медичної експертизи, з метою попередження виникнення сумнівів в неупередженості експертів, оскільки всі медичні установи м. Харкова фінансуються з Харківського департаменту охорони здоров'я. Крім того, зазначили власні запитання, які вони просять поставити на вирішення експертів в разі, якщо їх заперечення проти призначення експертизи будуть визнані судом необґрунтованими.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 15.06.2016 року по справі було призначено судовомедичну експертизу, виконання якої було доручено експертам Обласного бюро судовомедичної експертизи Полтавської обласної державної адміністрації Департаменту охорони здоровя, проте 19.07.2016 року справу було повернуто з вказаної експертної установи із зазначенням на неможливості проведення експертизи у зв'язку із відсутність затверджених тарифів.

22.09.2016 року представником відповідача повторно заявлено клопотання про призначення по справі судовомедичної експертизи, проведення якої він просив доручити експертам Сумського обласного бюро судовомедичних експертиз. При цьому представник відповідача заперечував проти призначення експертизи в Київському обласному бюро судово-медичної експертизи, зазначивши, що згідно наявних в нього даних вартість проведення експертизи у вказаній експертній установі є значно вищою за інші експертні установи, зокрема вказану вище, розташовану в м. Суми.

Представник позивача та позивач надали суду письмові пояснення, в яких категорично заперечували проти проведення експертизи в експертних установах Харківського регіону та просили доручити проведення експертизи Київському обласному бюро судово-медичної експертизи. Крім того, просили призначити експертизу по всім наявним матеріалам справи.

Суд, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку щодо наявності підстав для призначення експертизи, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України, особи, які беруть участь у справі і вважають, що подання потрібних доказів є неможливим або у них є складнощі в поданні цих доказів, мають право заявити клопотання про забезпечення цих доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України, способами забезпечення судом доказів є в тому числі призначення експертизи.

Згідно ч. 1 ст. 143 ЦПК України, для з'ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч. 4 ст. 143 ЦПК України, особи, які беруть участь у справі, мають право просити суд провести експертизу у відповідній судово-експертній установі, доручити її конкретному експерту, заявляти відвід експерту, давати пояснення експерту, знайомитися з висновком експерта, просити суд призначити повторну, додаткову, комісійну або комплексну експертизу.

Враховуючи наведене вище, а також суперечливі пояснення представників сторін щодо причин кровотечі у позивача, суд приходить до висновку, що з'ясування питань, які відносяться до предмету доказування в даній цивільній справі, потребує спеціальних знань у галузі медицини, в зв'язку з чим, з метою забезпечення всебічного та повного з'ясування обставин справи, вважає за необхідне задовольнити клопотання та призначити експертизу по справі.

При цьому судом не приймаються до уваги заперечення позивачів щодо призначення експертизи, які вони мотивували підпорядкованістю всіх медичних закладів МОЗ України, оскільки експерти, що проводитимуть експертизу, будуть нести кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та станом на час розгляду клопотання відповідачами не надано суду належних та допустимих доказів, які б свідчили про необ'єктивність та упередженість експертів. Доводи позивача відносно того, що обставини, які підлягають з'ясуванню шляхом призначення експертизи, є загальновідомими та не потребують доказування, судом також не приймаються до уваги, оскільки, як зазначено вище, з'ясування вказаних обставин потребує спеціальних знань у галузі науки. Також суд вважає за можливе задовольнити клопотання позивача в частині призначення експертизи в інших медичних закладах, ніж експертні заклади Харківського регіону, з метою запобігання виникненню у позивача сумнівів в об'єктивності та неупередженості експертів. Разом з тим, оскільки витрати по проведенню експертизи покладаються на відповідача та представник останнього наполягав на призначенні експертизи в інших експертних установах, ніж експертні установи м. Києва, з підстав того, що вартість експертизи в останніх значно перевищує вартість аналогічних досліджень в експертних установах інших регіонів та вказані доводи не спростовані позивачем шляхом надання суду належних та допустимих доказів, суд вважає за необхідне призначити експертизу в Сумському обласному бюро судово-медичної експертизи.

Керуючись ст. 27, 145, 202, 203, 208-210 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Призначити судово-медичну експертизу на основі медичної документації та матеріалів цивільної справи, в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального закладу охорони здоровя «Харківський міський клінічний пологовий будинок № 2 ім. М.Х.Гельферіха про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, проведення якої доручити експертам Сумського обласного бюро судово-медичної експертизи, попередивши експертів про кримінальну відповідальність за ст. 384, 385 Кримінального кодексу України.

На вирішення експертів поставити наступні питання:

1) Чи мались у зразках гістологічних матеріалів, отриманих після лікувально-діагностичного вишкрібання матки у ОСОБА_1, залишки плацентарної тканини.

2) Чи може наявність у ОСОБА_1 у післяродовому періоді інфекцій (гарднерели, трихомонади, дрожеві гриби) викликати запальний процес, а той в свою чергу кровотечу.

3) Чи малась у ОСОБА_1 кровотеча станом на час госпіталізації 26.08.2015 року до Комунального закладу охорони здоровя Харківська міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. проф. Мещанінова ?

4) Якщо так, то які причинили викликали у ОСОБА_1 кровотечю, з якою вона 26.08.2015 року була госпіталізована до Комунального закладу охорони здоровя Харківська міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. проф. Мещанінова ? Зокрема, чи була вказана кровотеча викликана залишенням в порожнині матки ОСОБА_1 плаценти після пологів, які мали місце 14.08.2015 року ? Чи була вказана кровотеча викликана захворюваннями та/або їх наслідками у вигляді запального процесу в порожнині матки, що мались у ОСОБА_1, а якщо так, то якими саме захворюваннями та/або їх наслідками у вигляді запального процесу в порожнині матки, була викликана кровотеча у ОСОБА_1 ? Чи була вказана кровотеча викликана іншими причинами та якими саме ?

5) Чи була операція у вигляді інструментального вискоблювання порожнини матки, що була проведена ОСОБА_1 26.08.2015 року, викликана вказаною вище кровотечею та чи була необхідність у проведенні вказаної операції у зв'язку із кровотечею ?

6) Якщо причиною кровотечі у ОСОБА_1 були залишки плаценти в порожнині матки, то чи передбачають відповідні накази, протоколи, стандарти ведення пологів тощо (зазначити які саме), обов'язкове видалення залишків плаценти у породілля після пологів та чи повинні були ці залишки плаценти в нормі знаходитись в порожнині матки ОСОБА_1 станом на час виникнення у останньої вказаної вище кровотечі ? Якщо залишки плаценти підлягають обов'язковому видаленню, то згідно відповідних наказів, протоколів, стандартів ведення пологів тощо (зазначити яких саме), до компетенції кого саме з медичного персоналу відноситься видалення залишків плаценти у породілля та контроль за таким видаленням ?

7) Чи існує причинно-наслідковий зв'язок між діями лікарів, що приймали пологи у ОСОБА_1 14.08.2015 року, та виникненням у останньої кровотечі, з якою її було госпіталізовано 26.08.2015 року до Комунального закладу охорони здоровя Харківська міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. проф. Мещанінова ?

Витрати по проведенню експертизи покласти на Комунальний заклад охорони здоровя «Харківський міський клінічний пологовий будинок № 2 ім. М.Х.Гельферіха.

Зобов'язати Комунальний заклад охорони здоровя «Харківський міський клінічний пологовий будинок № 2 ім. М.Х.Гельферіха надати експертам Сумського обласного бюро судово-медичної експертизи оригінал медичної картки, разом із даними всіх проведених аналізів, досліджень, медичних маніпуляцій, в тому числі пологів, щодо ОСОБА_1, яка перебувала у вказаному медичному закладі у зв'язку із пологами 14.08.2015 року.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала може бути оскаржена в частині зупинення провадження у справі в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Московський районний суд міста Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Крівцов Д.А.