Справа № 630/434/16-ц
Провадження № 2/630/307/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 липня 2016 року м. Люботин

Люботинський міський суд Харківської області у складі:

головуючого судді Демяненко І.В.,

за участю секретаря Тимошенко К.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Люботин Харківської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1, інтереси якої представляє ОСОБА_2, до Люботинської міської ради Харківської області про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1, інтереси якої представляє ОСОБА_2, звернулася до Люботинського міського суду Харківської області з позовною заявою до Люботинської міської ради Харківської області про визначення додаткового строку на прийняття спадщини

Позивач просить встановити їй додатковий строк тривалістю 30 днів для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3, померлого 31 липня 2015 року

Сторони про дату, час та місце розгляду справи були повідомленні належним чином та своєчасно, в судове засідання не зявилися.

Позивач ОСОБА_1 до суду не зявилася, надавши ОСОБА_2 повноваження представляти її інтереси в суді. Представник позивача ОСОБА_2 направив до суду заяву, в якій зазначив, що підтримує позовні вимоги ОСОБА_1, просить їх задовольнити та розглядати справу без його участі.

Від відповідача по справі Люботинської міської ради Харківської області на адресу суду надійшов лист, в якому вони зазначили, що проти позову не заперечують та просять розглядати справу у відсутності їх представника.

Відповідно до вимог ст. 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити у відсутності сторін по справі, які були належним чином та своєчасно повідомлений про час і місце розгляду справи та висловили свою думку щодо вирішення спору.

Судом встановлені такі факти, що не оспорюються сторонами по справі, та підтверджуються наявними у справі доказами, та відповідні їм правовідносини. Суд, дослідивши матеріали справи та оцінивши надані суду докази, вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню повністю.

Житловий будинок, розташований за адресою Харківська область, с. Смородське, вул. Виноградна (Червоногвардійська),26 належить ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності на житловий будинок від 17 січня 1991 року (а.с.12).

ОСОБА_4, померла 15 жовтня 2014 року, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія І-ВЛ № 465001, виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану Люботинського міського управління юстиції на підставі актового запису № 410 від 17 жовтня 2014 року (а.с.11).

Єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_4 є її син ОСОБА_3.

Згідно зі ст. 1220 ЦК України внаслідок смерті особи відкривається спадщина, тобто 15 жовтня 2014 року відкрилася спадщина після смерті ОСОБА_4.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Факт родинних відносин між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 підтверджується копіє свідоцтва про народження, виданого міським бюро ЗАГС Харківського району 02 листопада 1966 року, актовий запис № 408 від 01 листопада 1966 року (а.с.9).

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом та за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. В частині 3 ст. 1268 ЦК України вказано, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї. А відповідно до вимог ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

ОСОБА_3 постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вступив в управління спадковим майном.

Таким чином, суд приходить до висновку, що ОСОБА_3 прийняв спадщину після смерті матері ОСОБА_4

ОСОБА_3 помер 31 липня 2015 року, що підтверджується свідоцтвом про смерть, серія І-ВЛ № 512757, виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану Люботинського міського управління юстиції на підставі актового запису № 315 від 06 серпня 2015 року (а.с.4).

Єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_3 є його донька ОСОБА_1, що вбачається з матеріалів справи.

Згідно зі ст. 1220 ЦК України внаслідок смерті особи відкривається спадщина, тобто 31 липня 2015 року відкрилася спадщина після смерті ОСОБА_3.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Факт родинних відносин між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 підтверджується копіє свідоцтва про народження, виданого Люботинською міською радою Харківського району 05 жовтня 1988 року, актовий запис № 284 від 05 жовтня 1988 року.

Позивачка ОСОБА_1 04 липня 2009 року уклала шлюб з ОСОБА_5, що вбачається із свідоцтва про шлюб, виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану Люботинського міського управління юстиції на підставі актового запису № 64 від 04 липня 2009 року, у звязку з чим відбулася зміна прізвища з ОСОБА_3 на ОСОБА_5.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом та за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. В частині 3 ст. 1268 ЦК України вказано, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї. А відповідно до вимог ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Позивач ОСОБА_1 з спадкодавцем не мешкав, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.13)

В ч. 1 ст. 1270 ЦК України зазначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Строк для прийняття спадщини сплинув 31 січня 2016 року. З позовом до суду позивач звернулася 19 липня 2016 року .

Позивач в шестимісячний строк до нотаріальної контори не звернулася, оскільки вважала, що для прийняття спадщини їй достатньо лише того, що вона фактично вступила в управління і володіння спадковим майном

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до роз'яснень, що містяться в п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця, тобто місцем відкриття спадщини є місце Люботин.

Тому, суд проаналізувавши надані докази, суд вважає причину пропуску строку для прийняття спадщини поважною, в звязку з чим це є підставою для визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини в нотаріальну контору.

Відповідно до ч. 3 ст. 10, ст. 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 61 ЦПК. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

На підставі аналізу наведених доказів, суд вважає за необхідне встановити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини, яка відкрилася 31 липня 2015 року після смерті ОСОБА_3 строком 30 днів з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Судові витрати судом не стягуються з позивача, так як вона сплатила судовий збір в повному обсязі при зверненні з позовом до суду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 10, 11, 60, 61, 130, 174, 208, 209, 212, 213-215, 218 ЦПК України, ст.ст. 1220, 1268, 1270, 1272 ЦК України (в редакції 2003 року) суд,

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 - задовольнити повністю

Встановити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, яка зареєстрована за адресою: м Люботин, вул. Полтавський шлях,58 додатковий строк для прийняття спадщини, яка відкрилася 31 липня 2015 року після смерті ОСОБА_3 строком 30 днів з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Люботинський міський суд Харківської області в десятиденний строк з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя ОСОБА_6