Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 листопада 2016 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Шаховніної М. О.,

при секретарі - Якимович К. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1, заінтересовані особи - Київська міська рада, Головне управління юстиції в місті Києві, про встановлення факту родинних відносин,

В С Т А Н О В И В :

У серпні 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин.

Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її тітка - ОСОБА_2, яка за життя склала заповіт на ім»я заявниці на все своє майно.

Вказала, що у строки передбачені чинним законодавством, вона звернулася до Дванадцятої київської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, однак нотаріальна контора відмовила у видачі даного свідоцтва, у зв'язку з відсутністю документів, що підтверджують родинні стосунки між спадкоємницею та спадкодавцем.

Посилаючись на те, що у неї виникають труднощі в належному оформлені спадкових документів, просить суд встановити факт родинних відносин, що вона є племінницею ОСОБА_2, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2.

У судовому засіданні заявник та її представник заяву підтримали, з тих же підстав просили її задовольнити.

Представники заінтересованих осіб у судове засідання не з»явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Заслухавши заявника та її представника, вивчивши матеріали справи, суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено у судовому засіданні, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, народилася в м. Києві ( а.с. 5-6).

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла тітка заявниці - ОСОБА_2 ( а.с. 8).

За свого життя ОСОБА_2 17 червня 2005 року склала заповіт на ім»я ОСОБА_1, яким все належне їй рухоме та нерухоме майно заповіла заявниці (а.с. 9-10).

11 лютого 2016 року ОСОБА_1 у строки передбачені чинним законодавством України, звернулася до Дванадцятої київської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом ( а.с.47).

Дванадцятою Київською державною нотаріальною конторою було відкрито спадкову справу після смерті ОСОБА_2 (а.с. 41-83).

01 липня 2016 року нотаріальна контора надала позивачу відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв'язку з відсутністю документів, що підтверджують родинні стосунки між спадкоємницею та спадкодавцем ( а.с. 79).

З свідоцтва про народження ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 (дошлюбне прізвище «ОСОБА_1» ( а.с. 12)) вбачається, що в графі «мати» матір'ю записана «ОСОБА_4», в графі «батько» - «ОСОБА_12», викладено російською мовою (а.с. 11).

Прізвище матері заявниці було змінено на «ОСОБА_1» з «ОСОБА_1» після укладення шлюбу з ОСОБА_3 ( а.с. 14).

Із посвідки про народження ОСОБА_4, (матері заявниці), вбачається, що її батьками були ОСОБА_5 та ОСОБА_6. Місце народження зазначено як - с. Шибене, Бородянського району (а.с. 13).

Згідно посвідки про народження ОСОБА_7 (а.с. 18)), матір»ю записано «ОСОБА_13», а батьком «ОСОБА_8» ( а.с. 17).

Місце народження ОСОБА_8 у свідоцтві про одруження вказано як - с. Шибене, Бородянського району ( а.с. 15).

У судовому засіданні заявниця пояснила, що померла та її мати ОСОБА_9 були двоюрідними сестрами, оскільки батько померлої та її бабуся були рідними братом та сестрою.

З листів Державного архіву Київської області, Виконавчого комітету Шибенської сільської ради Бородянського району Київської області, Бородянського районного ВДРАЦС вбачається, що метричні книги культових установ про народження за 1912-1916 роки по с. Шибене, Бородянського району відсутні, а тому надати відомості про наявність чи відсутність актових записів про народження, одруження ОСОБА_10, ОСОБА_8, та шлюбу ОСОБА_10 не вбачається можливим ( а.с. 33-35). Аналогічна відповідь була надана також Центральним державним історичним архівом України ( а.с. 36).

У судовому засіданні свідок ОСОБА_11 дав пояснення, що дійсно ОСОБА_2 (померла) та мати ОСОБА_9 були двоюрідними сестрами, оскільки батько померлої та бабуся заявниці були рідними братом та сестрою.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 256 ЦПК Україн суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Згідно роз'яснення п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року р. № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо твердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію у зв'язку із втратою годувальника.

Як пояснила у судовому засіданні заявниця встановлення родинних відносин необхідно для отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом.

На основі повно та всебічно з'ясованих обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими у судовому засіданні, суд дійшов висновку про наявність правих підстав для задоволення заяви про встановлення факту родинних відносин про те, що ОСОБА_1 є племінницею ОСОБА_2

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 3, 11, 60, 208, 212-215, 218, п.1 ч.1 ст. 256 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Заяву ОСОБА_1, заінтересовані особи - Київська міська рада, Головне управління юстиції в місті Києві, про встановлення факту родинних відносин задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, є племінницею ОСОБА_2, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду міста Києва шляхом подання через Подільський районний суд міста Києва апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя М. О. Шаховніна