overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Провадження № 2/520/396/16
Київський районний суд м. Одеси
У складі судді Калашнікової О.І.
При секретарі Шеховцевої О.В.
Розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу
Позивачка звернулась до суду з позовом про розірвання шлюбу з ОСОБА_2, стверджуючи, що сім"я між ними розпалась, поновити сімейні відносини не можливо. У судовому засіданні позивачка свої вимоги підтримала.
Відповідач до суду не з»являється, про час і місце слухання справи неодноразово сповіщався судом відповідно до вимог закону, причини неявки суду не повідомляє. За згодою позивачевої сторони суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України, так як надані матеріали є повними і достатніми для розгляду справи у відсутності відповідача.
Згідно з ч. 4 ст. 169 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів.
Суд вислухав позивачку, вивчив надані документи і встановив, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 1983 року, від цього шлюбу сторони не мають неповнолітніх дітей. Сім"я між сторонами розпалась, причиною є різні погляди на подружнє життя, матеріальне забезпечення сімі"ї. Постійні сварки з різних питань привели до втрати почуттів любові та поваги. Як стверджує позивачка більше 8 років сторони не підтримують шлюбні стосунки, не мають спільного побуту, єдиного бюджету, не ведуть спільного господарства, не проживають разом - відповідач залишив сім»ю, про своє фактичне місце проживання не повідомив.
Суд вважає, що сім"я між сторонами розпалась остаточно, поновити сімейні відносини між ними неможливо, тому як відсутня вільна згода чоловіка та жінки на шлюб.
На момент розірвання шлюбу сторони майнового спору не мають.
Керуючись ст.ст. 104,105,110 СК України, ст.ст.213,214,215 ЦПК України, суд
Шлюб, зареєстрований 12 серпня 1983 року Ярославським міським палацом урочистих подій актовий запис №2333 між ОСОБА_2 і ОСОБА_1 - розірвати.
Після розірвання шлюбу їй залишити прізвище ОСОБА_1, йому - ОСОБА_2.
Рішення може бути оскаржено в Одеський апеляційний суд через Київський райсуд м. Одеси протягом 10 днів з дня його оголошення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за заявою відповідача, наданою протягом 10 днів з дня отримання копії рішення.

Суддя Калашнікова О. І.
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/1835/16-ц

пр. № 2/759/2219/16

06 червня 2016 року Святошинський районний суд м. Києва

у складі: головуючого-судді Петренко Н.О.

при секретарі Рагімовій Т.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб між ним та відповідачем, який зареєстрований 24.03.1982 року, мотивуючи свої позовні вимоги тим, що подружнє життя у них не склалось через відсутність взаєморозуміння, розходження поглядів на сімейні відносини та ведення спільного господарства. З вересня 2009 року сторони не підтримують сімейно-шлюбні відносини, не ведуть спільного господарства, мають окремий бюджет, проживають окремо. Позивач бажає створити нову сім`ю.

Від шлюбу з відповідачем неповнолітніх дітей немає.

Відповідач в судове засідання не з'явилась, про день та час розгляду справи повідомлена належним чином. Причина її неявки суду невідома. На підставі наявних в справі доказів суд ухвалив провести заочний розгляд справи, проти чого не заперечує позивач.

Суд, заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч.3 ст. 105 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного із подружжя на підставі рішення суду відповідно до ст. 110 цього Кодексу, ч.1 якої передбачає право подачі позову про розірвання шлюбу одним із подружжя.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їх дітей, що мають істотне значення.

Судом встановлено, що шлюб між сторонами був зареєстрований 24.03.1982 року. Від шлюбу з відповідачем неповнолітніх дітей немає.

На період розгляду справи шлюб між сторонами носить формальний характер, оскільки вони з вересня 2009 року не підтримують сімейно-шлюбні відносини, не ведуть спільного господарства, мають окремий бюджет, проживають окремо.

Суд вважає, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам подружжя.

На підставі викладеного та керуючись ст. 112 СК України, ст.ст. 10, 11, 60, 212-215, 224-226 ЦПК України, суд-

вирішив:

Позов задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, який зареєстрований 24.03.1982 року у відділі ЗАГС Залізничного району м. Києва, актовий запис № 359, розірвати.

Після розірвання шлюбу прізвище дружини залишити ОСОБА_2.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заява про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя:
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/3991/16-ц

пр. № 2/759/2798/16

09 червня 2016 рокуСвятошинський районний суд м. Києва

в складі головуючого судді Лук'яненко Л.М.

при секретарі Скляренко В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на неповнолітню дитину ,

Встановив:

Позивачка звернулась до суду з позовом до відповідача про стягнення аліментів на неповнолітню дитину та просила постановити рішення, яким стягнути з відповідача на її користь на утримання доньки ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 аліменти у розмірі 1/4 всіх видів заробітку щомісячно.

Позивач вказує, що з відповідачем перебуває в зареєстрованому шлюбі з 03.02.2001 року , від шлюбу мають доньку ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Добровільно коштів на утримання не надає, тому вона вимушена звернутись з вказаним позовом до суду.

В судовому засіданні позивач позов підтримала повністю та просила його задовольнити, вказувала, що дитина проживає з позивачкою .

Відповідач згодний з позовом про стягнення з нього аліментів .

Суд, вислухавши пояснення сторін , дослідивши матеріали справа, вважає, що позовні вимоги слід задовольнити виходячи з таких підстав.

Судом встановлено, що сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі з зареєстрованому шлюбі з 03.02.2001 року , від шлюбу мають доньку ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 . Дитина перебуває на утриманні матері .

Відповідно до ст. 182 СК України при визначені розміру аліментів суд враховує стан здоров'я та матеріальне становище дитини; стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; інші обставини. З оглядом гуманності та справедливості, а також враховуючи прожитковий мінімум для м. Києва, середньої заробітної плати по м. Києву, потреби, які виникають при утриманні дитини, та те, обов'язок матеріально утримувати дитину є як у матері так і у батька, та враховуючи вищенаведені обставини справи, суд вважає, що позовні вимоги про стягнення аліментів на утримання слід задовольнити .

Враховуючи , що того згідно ст.ст.79, 81 ЦПК України стягнути з відповідача на користь держави судовий збір в розмірі 551 грн. 20 коп.

Керуючись ст.ст. 180, 181, 182, 191 СК України, ст.ст. 57-60,79, 81, 209,212-215,223,226 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити .

Стягнути з ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 уродженця м.Київ , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , працює ПАТ « ВЕНТИЛЯЦІЙНІ СИСТЕМИ « слюсарем м.Київ вул.М.Коцюбинського б.1 , іден.номер НОМЕР_1 , на користь ОСОБА_1 зареєстрована : АДРЕСА_2 , проживає АДРЕСА_1 , аліменти на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , починаючи з 17 березня 2016 року і до повноліття дитини в розмірі 1/4 частини з усіх видів його заробітку щомісячно але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку .

Стягнути з ОСОБА_2 судовий збір в розмірі 551 грн. 20 коп.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва на протязі 10 днів шляхом подачі апеляційної скарги з дня проголошення.

Суддя:
Справа № 505/225/16-ц
Провадження № 2/505/418/2016
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

12.04.2016 року Котовський міськрайонний суд Одеської області

повна назва суду

в складі: головуючого - судді Драгомерецької К. П при секретарі Марченко Н. Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Котовськ справу за позовом публічного акціонерного товариства Комерційний банк ПриватБанк до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

В С Т А Н О В И В:

15.01.2016 року позивач звернувся до суду з позовом про стягнення заборгованості з відповідача, посилаючись на те, що з відповідачем було укладено кредитний договір, відповідно до якого ПАТ КБ ПриватБанкнадало ОСОБА_1 кредит у сумі 2000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 36% на рік з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. У порушення вимог договору відповідач зобов'язання за договором не виконав, у зв'язку із чим, станом на 30.11.2015 р., має заборгованість в сумі 17115,73 грн., тому позивач звернувся з позовом до суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 ЦПК України сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явилися в судове засідання без поважних причин. В порушення цих вимог, відповідач, який належним чином був повідомлений про час та місце розгляду справи, не повідомив суду причини неявки у судове засідання, тобто не з'явився в судове засідання без поважних причин, доказів поважності причин неявки не надав.

Відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Позивач не заперечує проти проведення заочного розгляду справи у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів з ухваленням заочного рішення.

Зважаючи на вищезазначені обставини, а також на те, що позивач не заперечує проти такого вирішення справи, суд згідно з вимогами ч. 1 ст. 225 ЦПК України, прийшов до висновку про необхідність провести заочний розгляд справи за позовом ПАТ КБ ПриватБанк до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів.

На підставі викладеного, керуючись ст. 209, ч. 2 ст. 77, ч. 1 ст. 224, ч. 1 ст. 225 ЦПК України, 293 ч.2 ЦПК України, суддя-

У Х В А Л И В:

Провести заочний розгляд справи за позовом публічного акціонерного товариства Комерційний банк ПриватБанк до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть включатись до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя К.П. Драгомерецька
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 червня 2016 року суддя Солом'янського районного суду м. Києва

Коробенко С.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_2 до Адвокатського об'єднання "Печерська колегія адвокатів м. Києва", ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: ОСОБА_5, про визнання недійсним правочину - угоди про надання правової допомоги від 23.04.16р., відшкодування моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В :

В червні 2016 року представник ОСОБА_2 звернувся до суду з вищезазначеною позовною заявою та просить ухвалити рішення яким:

- визнати недійсним правочин - угоду про надання правової допомоги від 23.04.16р. між ОСОБА_4 і Адвокатським об'єднання "Печерська колегія адвокатів м. Києва";

- стягнути з ОСОБА_4, ОСОБА_3, Адвокатського об'єднання "Печерська колегія адвокатів м. Києва" на користь Позивача моральну шкоду в розмірі 3 000 000,00 гривень з кожного.

Відповідно до ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити в собі найменування суду, до якого подається заява, ім'я позивача і відповідача, їх місце проживання або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів зв'язку, зміст позовних вимог, ціну позову щодо вимог майнового характеру, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Враховуючи, що Позивачем у справах про визнання договору недійсним може бути його сторона, або особа, якій завдано шкоду укладанням цього договору, Позивачу слід зазначити, які саме його права порушені зазначеним правочином.

Крім цього, Позивачу слід обґрунтувати наявність та розмір заявленої ним моральної шкоди, завданої кожним Відповідачем окремо.

Статтею 120 ЦПК України передбачено, що позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

В порушення вказаної вимоги, додатки до позовної заяви подані лише в одному примірнику, що позбавляє суд можливості відправити їх сторонам у справі.

Відповідно до ст.121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 119-121 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_2 до Адвокатського об'єднання "Печерська колегія адвокатів м. Києва", ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: ОСОБА_5, про визнання недійсним правочину - угоди про надання правової допомоги від 23.04.16р., відшкодування моральної шкоди залишити без руху та надати строк на усунення недоліків терміном на п'ять днів з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:
Справа № 372/523/16-ц
Провадження 2-525/16
ухвала

12 квітня 2016 року Обухівський районний суд Київської області в складі :

головуючого судді Кравченка М.В.

при секретарі Бадьорій Є.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Обухівського районного суду Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_1 Ієна Філіпа про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

На розгляді в суді перебуває зазначена цивільна справа.

В судовому засіданні поставлено на обговорення питання про залишення позову без руху.

Позивач заперечила.

Відповідач в судове засідання не зявився.

З матеріалів справи вбачається, що після відкриття провадження у справі виявилось, що воно відкрито без дотримання вимог ст.ст.119,120 ЦПК України.

Згідно ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Згідно ч.1 ст.120 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Предявлена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки позивачем не виконано вимоги ст. 119 ч.2 п.2 ЦПК України, а саме не зазначено зареєстроване місце проживання відповідача в Україні, поштовий індекс, номери засобів зв'язку.

Крім того, не виконано вимоги ч.1 ст.120 ЦПК України, а саме не додано копію паспорта відповідача, квитанції про сплату судового збору, які підлягають врученню відповідачеві.

Також позивачем не виконано вимоги ст. 119 ч.2 п.п.5,6 ЦПК України, а саме не викладено обставини, якими позивач обгрунтовує свої вимоги, не зазначено доказів, що підтверджують кожну обставину, зокрема щодо обставини територіальної підсудності спору саме Обухівському районному суду Київської області, наявності у відповідача зареєстрованого місця проживання в Україні станом на час звернення до суду або у минулому.

За таких обставин, для вирішення справи слід конкретизувати коло і процесуальний статус осіб, що беруть участь у справі та характер правовідносин між ними.

В судовому засіданні вказані недоліки усунути не вдалось, при цьому вказані недоліки позову є суттєвими, оскільки унеможливлюють повноту, всебічність та обєктивність вирішення спору.

За таких обставин, позов слід залишити без руху.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_1 Ієна Філіпа про розірвання шлюбу, залишити без руху, надавши позивачеві пятиденний строк з дня отримання ухвали для усунення вказаних недоліків.

Розяснити, що інакше позовна заява може бути залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.В.Кравченко
Справа № 375/311/16-ц Номер провадження 2-н/375/20/16
РОКИТНЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
С У Д О В И Й Н А К А З
11.04.2016 року смт. Рокитне Суддя Рокитнянського районного суду Київської області Нечепоренко Л.М., розглянувши заяву ПАТ "Київобленерго" до ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення заборгованості, -
Відповідно до ст. ст. 526, 546, 611, 622, 625 ЦК України зобов'язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог Закону ,-
Копію судового наказу разом з копією заяви стягувача з додатком документів до неї надіслати боржнику рекомендованим листом з повідомленням.
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя Л.М.Нечепоренко
Згідно зі статтею 104 Цивільного процесуального кодексу України (далі -ЦПК України) боржник має право в разі заперечення проти вимог стягувача протягом десяти днів з дня отримання судового наказу подати заяву про його скасування.
Відповідно до статті 105 ЦПК України у разі ненадходження заяви від боржнику протягом трьох днів після закінчення строку на її подання та за наявності даних про отримання боржником копії наказу судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Заява боржника про скасування судового наказу, що подана в установлений строк, розглядається судом протягом п'яти днів з дня її надходження без судового розгляду і виклику сторін, про що постановляється ухвала, якою скасовується судовий наказ (стаття 106 ЦПК України)
Судовий наказ набрав чинності "_____"________________20_____року
Судовий наказ може бути пред"явлений до виконання до _________________20_____року
Суддя Л.М.Нечепоренко
Судовий наказ видано "____"_________________20___року
Відмітки про виконання судового наказу
Дата надходження судового наказу на виконання Повне найменування установи, підприємства, організації, в якому знаходився судовий наказ на виконанніЗагальна сума, відрахована за судовим наказом Дата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої служби чи стягувачеві Підстава повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства, організації ( з прикладанням печатки)Примітки
Інші відмітки _______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 508/281/16-ц
У Х В А Л А

попереднього розгляду

"13" квітня 2016 р.

13 квітня 2016 року. Миколаївський районний суд Одеської області

В складі: головуючого судді - Парія І.О.

з участю: секретаря - Товт Т.В.

розглянувши цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту належності документа.

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про встановлення факту належності документа.

Заявниця у судове засідання не зявилась.

На підтвердження своїх позовних вимог надала докази.

Є підстави для призначення вказаної справи до судового розгляду.

Керуючись ст. ст. 130, 156 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Справу за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту належності документа призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 10 годин 28 квітня 2016 року.

У судове засідання викликати сторони по справі.

Суддя :
Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/351/16-ц
Провадження № 2/376/224/2016
"01" квітня 2016 р. Сквирський районний суд Київської області
в складі: головуючого судді - Машкіної В.В.,
при секретарі судових засідань - Щур Л.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Сквира справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,
Позивач звернулася до суду з даним позовом.
У судове засідання не з'явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, проте надала до суду заяву, у якій вказала, що заявлені позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить справу розглядати без її участі та без фіксування судового процесу технічними засобами.
Відповідач в судове засідання не з'явився, належним чином повідомлений про розгляд справи, не надіслав повідомлення про причини неявки за викликом суду.
За таких обставин та відповідно до ст.224 ЦПК України суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних доказів.
Відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 29.03.2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у місті Києві, актовий запис №356, що підтверджується Свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 виданим 29.03.2014 року.
Від шлюбу неповнолітніх дітей немає.
Сторони припинили подружнє життя з вересня 2014 року, не ведуть спільного господарства. Позивач на примирення не згодна. Спору відносно розподілу майна між сторонами немає.
Вказані обставини встановлені матеріалами справи.
Відповідно до ст.ст.110,112 Сімейного Кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дитини, що має істотне значення.
Відповідно до ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Таким чином, позов підлягає задоволенню, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, що має істотне значення.
Питання щодо зміни прізвища позивача судом не вирішувалося.
Керуючись ст.ст.10,60,212-215,218, 224-228 ЦПК України,
ст.ст.110,112,113 СК України, суд, -
Шлюб, зареєстрований 29.03.2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у місті Києві, актовий запис №356, між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 - розірвати.
Питання щодо зміни прізвища ОСОБА_2 судом не вирішувалося.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 10 днів з дня отримання його копії.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Апеляційного суду Київської області через Сквирський районний суд протягом десяти днів з дня його проголошення.
Суддя