Справа № 573/1306/16-ц
Номер провадження 2/573/516/16
25 липня 2016 року м. Білопілля
Білопільський районний суд Сумської області в складі:
головуючого судді Кліщ О.В.,
при секретарі Свердличенко А.К..,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Білопільського районного суду Сумської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
06 липня 2016 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на те, що 04 серпян 1990 року він уклав шлюб з відповідачем, від вказаного шлюбу мають повнолітнього сина ІНФОРМАЦІЯ_1. Однією сім"єю подружжя проживали до жовтня 2014 року,. З цього часу сім"я фактично розпалася, оскільки відповідач виїхала за кордон, де фактично і проживає, додому приїздить дуже рідко. Позивач вважає, що подальше спільне життя і збереження шлюбу неможливе, суперечить його інтересам, тому і просить розірвати шлюб між ним та відповідачем.
У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з'явився, надав заяву, в якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив розглянути справу за його відсутності, не заперечує проти ухвалення заочного рішення.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з»явилася, за адресою її реєстрації: АДРЕСА_1 направлено повістку з рекомендованим повідомленням, тож вона вважається повідомленою належним чином про дату, час, та місце розгляду справи.
Відповідно до ч.3 п. 5 ст.74 ЦПК України у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.
Суд розглядає справу на підставі статті 197 ч.2 ЦПК України, згідно з якою у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, заяву позивача, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.
Згідно ст. 112 СК України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Як вбачається з матеріалів справи, а саме: копії свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_1, сторони уклали шлюб 04 серпня 1990 року, шлюб Відділом рацс Білопільського райвиконкому, про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу зроблено запис за №113 (а.с.5).
Позивач зазначає, що від подружнього життя у них з відповідачем є повнолітній син ІНФОРМАЦІЯ_1.
Суд зазначає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім'ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер.
Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. У відповідності до ст. 110 ч. 1 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред'явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.
Позивач скористався даним правом та звернувся до суду з цим позовом і наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а, як встановлено при дослідженні матеріалів справи та заяви позивача, він не має наміру зберегти шлюб з відповідачем.
У відповідності до положень ст.112 ч.2 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Таким чином, суд приходить до висновку, що збереження сім'ї та поновлення шлюбних відносин неможливо, подальше спільне проживання неможливе, так як суперечить інтересам позивача, заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі позивача, після розірвання шлюбу не будуть порушені особисті права подружжя, а тому шлюб необхідно розірвати.
Відповідно до ст.113 СК України, якою визначено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище, у зв»язку з відсутністю заяви відповідача, суд вважає за необхідне залишити відповідачу прізвище, присвоєне при одруженні, - ОСОБА_2.
Керуючись ст.ст. 3, 10, 11, 60, 208, 209, 212-215, 218, 224-226 ЦПК України, ст.ст. 110,112 СК України, -
Позов ОСОБА_1 задовольнити.
Розірвати шлюб, зареєстрований 04 серпня 1990 року Відділом рацс Білопільського райвиконкому, запис №113 в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу, між ОСОБА_1 та ОСОБА_2.
Після розірвання шлюбу прізвище відповідача, яка змінила його під час державної реєстрації шлюбу, залишити - ОСОБА_2.
Копію заочного рішення надіслати відповідачу.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем в загальному порядку.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному суді Сумської області через Білопільський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя