Провадження № 2/127/4914/16
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23.09.2016 м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Волошина С.В.,

за участі секретаря судового засідання Тонкопій Ю.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 міської ради до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа без самостійних вимог: приватний нотаріус Вінницького міського нотаріального округу ОСОБА_4, про визнання недійсним свідоцтва на право власності на земельну ділянку та договору купівлі-продажу,

ВСТАНОВИВ:

11.07.2016 року ОСОБА_1 міська рада звернулася до суду з позовом до Бохоницької сільської ради Вінницького району Вінницької області, ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа без самостійних вимог: приватний нотаріус Вінницького міського нотаріального округу ОСОБА_4, про визнання незаконним рішення, визнання недійсним свідоцтва на право власності на земельну ділянку та договору купівлі-продажу.

Ухвалою суду від 27.07.2016 року відмовлено у відкритті провадження в частині вимоги ОСОБА_1 міської ради до Бохоницької сільської ради Вінницького району, відкрито провадження по справі в частині позовних вимог ОСОБА_1 міської ради до ОСОБА_2 та ОСОБА_3, за участю третьої особи без самостійних вимог приватний нотаріус Вінницького міського нотаріального округу Вінницької області ОСОБА_4 про визнання недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майно земельну ділянку серія та номер: СТА№234266 від 20.05.2015 року (кадастровий номер :05:001:1140), видане ОСОБА_2, та про визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства, площею 0,11 га, кадастровий номер :05:001:1140, серія та номер 1525, виданого 16.09.2015 року та посвідченого приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу ОСОБА_4.

Зазначену ухвалу оскаржено позивачем до Апеляційного суду Вінницької області. Ухвалою Апеляційного суду Вінницької області від 14.09.2016 року апеляційну скаргу повернуто апелянту.

Судові засідання по справі призначалися на 16.09.2016 р.та 22.09.2016 року.

Представник позивача в призначені судові засідання не з»явився, про дату, час та місце слухання справи позивач ОСОБА_1 міська рада повідомлялась належним чином, що підтверджується долученими до матеріалів справи повістками про виклик до суду з відмітками про їх отримання, які є підтвердженнями повідомлення позивача належним чином, (а.с.60, 70), про причини неявки суд не повідомив, заява від позивача про відкладення розгляду справи до суду не находила.

Інші учасники справи у судове засідання не з»явилися, про час і місце слухання справи повідомлялися належним чином.

Згідно ч.1 ст. 157 ЦПК України суд розглядає справи протягом розумного строку, але не більш двох місяців із дня відкриття провадження у справі, в зв'язку з чим дії позивача у вигляді систематичної неявки у судові засідання суд відносить до таких, що суперечать вимогам ч. 3 ст. 27 ЦПК України, та розцінює їх як зловживання стороною своїми процесуальними правами, що призводить до порушення розумних строків розгляду справи.

Частиною 3 ст. 169 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

При цьому, діюче цивільно-процесуальне законодавство не повязує обовязок суду залишити заяву без розгляду з поважністю повторної неявки позивача в судове засідання, яке в даному випадку до уваги не береться.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов'язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

У рішенні Європейського Суду від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Аналіз викладених вище обставин, повторна неявка в судові засідання представника позивача, якому було відомо про провадження у справі та дати судових засідань, дає підстави стверджувати про неналежне здійснення своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов'язків, що виразилися у відсутності інтересу до поданого до суду позову, що в свою чергу призвело до затягування судового розгляду даної справи, яка тривалий час не може бути вирішена по суті виниклого спору.

На підставі наведеного, беручи до уваги підстави для залишення позову без розгляду у зв'язку з повторною неявкою позивача, встановлені ЦПК України, який не пов'язує причини повторної неявки з їх поважністю, а також розумність строків розгляду справи, суд приходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви ОСОБА_1 міської ради до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа без самостійних вимог: приватний нотаріус Вінницького міського нотаріального округу ОСОБА_4, про визнання недійсним свідоцтва на право власності на земельну ділянку та договору купівлі-продажу - без розгляду.

Враховуючи те, що розгляд справи судом завершено, заходи забезпечення позову, що застосовані відповідно до ухвали Вінницького міського суду Вінницької області від 27.07.2016 року підлягають скасуванню.

Суд розяснює, що, відповідно до ч. 2 ст. 207 ЦПК України, особа, заяву якої залишено без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.154, п. 3 ч.1 ст. 207 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 міської ради до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа без самостійних вимог: приватний нотаріус Вінницького міського нотаріального округу ОСОБА_4, про визнання недійсним свідоцтва на право власності на земельну ділянку та договору купівлі-продажу - залишити без розгляду.

Арешт, накладений на земельну ділянку з кадастровим номером 0:05:00:1140, площею 0,11 га, цільове призначення якої для ведення особистого селянського господарства, яка належить на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 16.09.2015 року, серія та номер:1525, ОСОБА_3, що застосовано відповідно до ухвали Вінницького міського суду Вінницької області від 27 липня 2016 року скасувати.

Копію ухвали для виконання направити Реєстраційній службі Вінницького міського управління юстиції Вінницької області (21050, м.Вінниця, вул.Соборна, 59), а учасникам судового розгляду для відома.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду Вінницької області через Вінницький міський суд Вінницької області.

Суддя: