Провадження №2/760/6790/16;
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2016 року суддя Солом'янського районного суду м. Києва Усатова І.А., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням та встановлення порядку користування житловим приміщенням -

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулася до суду із вищезазначеним позовом та просить:

зобов'язати ОСОБА_2 не чинити перешкод ОСОБА_1 у користуванні квартирою АДРЕСА_1;

зобов'язати ОСОБА_2 надати ОСОБА_1 ключі від квартири АДРЕСА_1;

визначити спільний порядок користування квартирою між ОСОБА_1 та ОСОБА_2,

зобов'язати Комунальне підприємство «Дирекція з утримання та обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва філія 812» відкрити ОСОБА_3, як співвласнику квартири АДРЕСА_2 окремий особовий рахунок на оплату житлово-комунальних послуг та плати за утримання будинку і при будинкової території.

Позовна заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої позовні вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

З матеріалів позову вбачається, що кожному із сторін належить ? квартири АДРЕСА_1

Відповідно до статті 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

Як вбачається з позовної заяви, між сторонами відсутня домовленість стосовно користування спірної квартири, тому позивачка просить суд визначити спільний порядок користування квартирою між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, однак не зазначила яким саме чином просить суд визначити порядок користування спірною квартирою.

Крім того, суддя звертає увагу позивачки на те, що однією з позовних вимог є зобов'язання КП «Дирекція з утримання та обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва філія 812» відкрити ОСОБА_3, як співвласнику квартири АДРЕСА_2 окремий особовий рахунок на оплату житлово-комунальних послуг та плати за утримання будинку і при будинкової території.

Проте, як вбачається з матеріалів позову, ОСОБА_3 та квартира АДРЕСА_2, не фігурують у вказаній справі.

За таких обставин позивачці необхідно навести обґрунтування своїх позовних вимог, зазначити докази на підтвердження кожної обставини на яку вона посилається, як на підставу своїх вимог, визначитися з предметом спору та викласти прохальну частину позову чітко і зрозуміло для всіх учасників.

Так, ч. 5 ст. 119 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Пунктом 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом "Про Державний бюджет України на 2016 рік" установлено на 2016 рік мінімальну заробітну плату у місячному розмірі з 1 січня - 1378 гривні.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір", який діє на дату звернення з позовною заявою, встановлені ставки судового збору в таких розмірах: за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана: фізичною особою 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

В п. 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Звертаючись до суду із вказаною позовною заявою, позивачка просить відстрочити сплату судового збору до винесення рішення у справі, посилаючись на те, що є пенсіонером та отримує мінімальну пенсію, що становить менше ніж мінімальна заробітна плата по Україні, а в разі сплати судового збору, у неї не залишиться коштів на проживання.

Однак, позивачка не додала до позову жодного доказу на підтвердження обставин, якими вона обґрунтовує свої вимоги відстрочити сплату судового збору.

Суддя звертає увагу позивачки на те, що у разі ненадання позивачкою доказів стосовно її тяжкого матеріального стану, а також у зв'язку з уточненням заявлених позовних вимог, необхідно буде сплатити судовий збір за подання позову відповідно до вищезазначених вимог чинного законодавства України.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

При таких обставинах, керуючись ст. ст. 119 - 121 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням та встановлення порядку користування житловим приміщенням - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали.

Недоліки заяви мають бути усунуті шляхом подання окремої вмотивованої заяви з врахуванням викладених в даній ухвалі недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: