Провадження № 2-5033/15
У Х В А Л А

21 червня 2016 року Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Шереметьєва Л.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Відділу державної виконавчої служби Солом»янського РУЮ у м. Києві, 3-я особа: Перша Київська державна нотаріальна контора про зняття арешту,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом і просить скасувати арешт на квартиру АДРЕСА_1, накладений на підставі виконавчого листа № 1-275/01 від 25.04.2001 року виданого Харківським районним судом м. Києва.

Вимоги до форми і змісту позовної заяви у цивільних справах наведені в ст.119 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ст.3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ст.4 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Відповідно до ч.1 ст.26 ЦПК України у справах позовного провадження особами, які беруть участь у справі, є сторони - позивач та відповідач, треті особи, а також представники сторін та 3-х осіб.

Сторонами в цивільному процесі є юридично заінтересовані особи, матеріально-правовий спір між якими є предметом розгляду і вирішення в цивільному судочинстві.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України.

Відповідно до положень ст. 60 Закону України "Про виконавче провадження" і роз'яснень п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 серпня 1976 року № 4 "Про судову практику в справах про виключення майна з опису" (зі змінами), особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

За ч. 5 ст. 60 вищеназваного Закону у випадках незавершеного виконавчого провадження арешт з майна чи коштів може бути знятий за рішенням суду.

В разі відсутності спору про право власності на майно, а допущених порушень вимог виконавчого провадження з боку органів державної виконавчої служби, то їх слід розглядати за правилами розділу VІІ ЦПК України.

Виходячи з цього, в позові не зазначено:

-якими діями відповідача, залученого позивачем до участі в справі- Відділу державної виконавчої служби Солом»янського РУЮ у м. Києві, порушено права позивача;

-якими доказами підтверджується порушення прав позивача з боку даного відповідача при вчиненні ним виконавчих дій при виконанні виконавчого листа;

-з ким у позивача існує спір з приводу права власності на майно, на яке накладено арешт постановою державного виконавця;

-який матеріально-правовий спір виник чи міг виникнути між позивачем та відповідачем при вчиненні ним виконавчих дій при виконанні останнім вироку суду в частині стягнення штрафу;

-чи звертався позивач до відповідача з вимогою про зняття накладеного ним арешту на квартиру і якщо так, яке рішення було прийнято;

-чи оскаржувалися позивачем дії чи бездіяльність державного виконавця в зв»язку з невиконанням виконавчою службою постанови про зняття арешту з майна, накладеного постановою державного виконавця, в порядку гл. 7 ЦПК України або Розділу V КАС України;

-чи визначено нормами ст.15 ЦПК України зняття арешту з майна шляхом звернення до суду в порядку позовного провадження;

Крім того, відповідно до ст.35 ЦПК України 3-і особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до ухвалення судом рішення, якщо рішення в справі може вплинути на їх права або обов'язки щодо однієї із сторін.

Виходячи з цих обставин, в позові не обґрунтовано:

-яким чином рішення в даній справі може вплинути на права та обов»язки 3-ї особи та щодо якої саме із сторін;

При таких обставинах, керуючись ст.119 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Відділу державної виконавчої служби Солом»янського РУЮ у м. Києві про зняття арешту залишити без руху, надавши йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п»яти днів з дня отримання ухвали.

Недоліки позовної заяви, викладені в даній ухвалі, мають бути усунуті шляхом подання належно оформленої позовної заяви.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя