overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 308/7346/16-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10.11.2016 місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Світлик О.М.,

при секретарі судового засідання Гайданці Г.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ужгород цивільну справу за позовною заявою публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ПАТ КБ «Приватбанк» звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

У судове засідання представник позивача не з'явився, однак разом із позовною заявою подав клопотання про розгляд справи за відсутності позивача, в якому зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує проти заочного розгляду справи та винесення заочного рішення.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання повторно не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином шляхом надіслання судових повісток рекомендованими поштовими відправленнями, що підтверджується оригіналами рекомендованих повідомлень про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу (штрихкодовий ідентифікатор 885, штрихкодовий ідентифікатор 88 0 та штрихкодовий ідентифікатор 884), що повернулися на адресу суду відповідно 19.09.2016 року, 31.10.2016 року, 04.11.2016 року з розпискою ОСОБА_1 в отриманні судових повісток 09.09.2016 року, 21.10.2016 року та 29.10.2016 року.

Відповідач про причини неявки суду не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не подавав.

У відповідності до ч. 1 ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Крім того, за положеннями ч. 4 ст. 169 ЦПК України наслідком повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, є вирішення судом справи на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановлення заочного рішення).

За приписами ч. 1 ст. 225 ЦПК України про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу.

Відтак, суд розглядає справу відповідно до ст. ст. 169, 224 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів, оскільки проти цього не заперечує позивач, а також відсутні правові підстави для подальшого відкладення розгляду справи.

З урахуванням викладеного суд вважає за необхідне проводити заочний розгляд справи.

Керуючись ст. ст. 208-210, 224, 225 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Цивільну справу за позовною заявою публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості розглядати заочно.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_2
Справа № 654/2855/16-ц
Провадження №2/654/1089/2016
УХВАЛА

про призначення експертизи

02 листопада 2016 року Голопристанський районний суд Херсонської області

в складі: головуючого - судді Сіянка В. М.

за участю:

секретаря Бакай В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Гола Пристань Херсонської області в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: служба у справах дітей Голопристанської районної державної адміністрації Херсонської області, орган опіки та піклування Гладківської сільської ради Голопристанського району Херсонської області,

В С ТА Н О В И В:

В провадженні суду перебуває вказаний позов.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_3 заявив клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи з метою визначення варіантів поділу будинку.

Суд дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, враховуючи, що для зясування обставин справи необхідні спеціальні знання в сфері будівництва, якими суд не володіє, вважає, що по справі слід призначити судову будівельно-технічну експертизу.

Керуючись ст.ст.143-144, 149, 202 п.5 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Призначити по справі судову будівельно-технічну експертизу на вирішення якої поставити запитання:

1. Чи можливий, і в яких варіантах, поділ домоволодіння, розташованого за адресою Херсонська область, Голопристанський район, с. Гладківка, вул.Октябрська, 46, в натурі відповідно до ідеальних часток співвласників? Якщо такий поділ неможливий, то які є варіанти поділу в частках, близьких до ідеальних, і який розмір компенсації співвласникові, частка якого після поділу буде меншою за його ідеальну частку?

2. Визначити ринкову вартість домоволодіння, розташованого за адресою Херсонська область, Голопристанський район, с. Гладківка, вул.Октябрська, 46, та часток сторін.

Проведення експертизи доручити судовому експерту ОСОБА_4.

Експерта попередити про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.

Надати експерту матеріали даної цивільної справи та інвентарної справи БТІ по будинку (Херсонська область, Голопристанський район, с. Гладківка, вул. Октябрська, 46).

Витрати по оплаті експертизи покласти до винесення судового рішення на позивача ОСОБА_1

Зобовязати сторони не чинити експерту перешкод при проведенні експертизи.

Експертизу провести у місячний строк з моменту отримання копії ухвали.

Провадження у справі зупинити до отримання висновку експертизи.

У частині зупинення провадження по справі на дану ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Апеляційного суду Херсонської області через Голопристанський районний суд протягом пяти днів з дня її винесення.

Суддя: ОСОБА_5
Справа № 309/3049/16-ц
Провадження № 2/309/1596/16
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 листопада 2016 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого-судді: Сідей Я.Я.

при секретарі: Раковці Г.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Хуст цивільну справу за позовом:

ОСОБА_1

до

ОСОБА_2

про

стягнення аліментів,

с у д -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до відповідача про стягнення аліментів на утримання двох неповнолітніх дітей.

Справа призначалася до судового розгляду 19.09.2016 р., 04.10.2016 р., 26.10.2016 р. та 10.11.2016 року. Однак позивач в судові засідання не зявилася жодного разу. Про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином шляхом вручення повідомлення.

Згідно ч. 3 ст. 27 ЦПК України, особи, які беруть участь у справі, зобовязані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обовязки.

Крім того, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобовязана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обовязки.

При цьому на осіб, які беруть участь у справі, покладається обовязок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які повязані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа ОСОБА_3 проти Іспанії»).

Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, з урахуванням неявки сторін по справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

На підставі п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання без поважних причин або повторно не повідомив про причини неявки.

За таких обставин суд приходить до висновку, що є підстави для залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ч. 1 п. 3 ст. 207 ЦПК України суд ,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 днів з дня її ухвалення до апеляційного суду Закарпатської області. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Хустського

районного суду: підпис: ОСОБА_4

З оригіналом вірно:

Суддя Хустського

районного суду ОСОБА_4
Справа № 309/3684/16-ц
Провадження № 2/309/1847/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 листопада 2016 року м. Хуст

Хустський районний Закарпатської області

в складі: головуючого судді Довжанин М. М.

при секретарі Попадинець Я. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хуст справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовні вимоги позивачем вмотивовані тим, що 26 жовтня 2013 року він уклав шлюб з відповідачкою ОСОБА_2, який був зареєстрований у відділі ДРАЦСу РС Хустського районного управління юстиції за актовим записом № 219. За час спільного проживання з відповідачкою у них народилася одна дитина донька Вероніка ІНФОРМАЦІЯ_1.

Причиною розірвання шлюбу є те, що він з відповідачкою є людьми різних характерів та поглядів на сімейне життя, між ними відсутнє взаєморозуміння та повага один до одного. Їхній шлюб існує формально, оскільки шести місяців вони разом на проживають та не ведуть спільне господарство, що виключає можливість примирення та збереження шлюбу.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не зявився, подав заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі.

Відповідачка ОСОБА_2 в судове засідання також не зявилася, надіслала на адресу суду заяву про розгляд справи у її відсутності, в якій зазначила, що не заперечує проти розірвання шлюбу.

На підставі ст. 158 ЦПК України суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності сторін і постановити рішення, на підставі наявних у матеріалах справи доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, з урахуванням заяв сторін про слухання справи за їх відсутності, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ст. 61 ЦПК України обставини визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі не підлягають доказуванню, а згідно ч. 4 ст. 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд приходить до висновку, що визнання позову не суперечить закону, тому позовні вимоги слід задоволити.

Керуючись вимогами ст.ст. 10, 60, 61, 158, 174, 209, 212-215, 218 ЦПК України, ст.ст. 104, 105, 112 СК України, с у д

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 задоволити.

Шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 26 жовтня 2013 року у відділі ДРАЦСу РС Хустського районного управління юстиції за актовим записом № 219 розірвати.

Рішення може бути оскаржене протягом 10 днів з дня його проголошення до апеляційного суду Закарпатської області.

Суддя Хустського

районного суду: підпис ОСОБА_3

З оригіналом вірно:

Суддя Хустського

районного суду: ОСОБА_3
Справа № 309/3155/16-ц
Провадження № 2/309/1625/16
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 листопада 2016 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого-судді: Сідей Я.Я.

при секретарі: Раковці Г.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Хуст цивільну справу за позовом:

ОСОБА_1

до

ОСОБА_2

про

розірвання шлюбу,

с у д -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до відповідача про розірвання шлюбу.

Справа призначалася до судового розгляду 26.09.2016 р., 20.10.2016 р. та 10.11.2016 року. Однак позивач в судові засідання не зявився жодного разу. Про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином шляхом вручення повідомлення.

Згідно ч. 3 ст. 27 ЦПК України, особи, які беруть участь у справі, зобовязані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обовязки.

Крім того, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобовязана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обовязки.

При цьому на осіб, які беруть участь у справі, покладається обовязок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які повязані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа ОСОБА_3 проти Іспанії»).

Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, з урахуванням неявки сторін по справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

На підставі п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання без поважних причин або повторно не повідомив про причини неявки.

За таких обставин суд приходить до висновку, що є підстави для залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ч. 1 п. 3 ст. 207 ЦПК України суд ,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 днів з дня її ухвалення до апеляційного суду Закарпатської області. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Хустського

районного суду: підпис: ОСОБА_4

З оригіналом вірно:

Суддя Хустського

районного суду ОСОБА_4
№ 336/729/16-ц
пр. № 2-о/336/35/2016
УХВАЛА
Іменем України
12 лютого 2016 року
Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Галущенко Ю.А., перевіривши виконання вимог ст.ст. 256-258 ЦПК України у цивільній справі за заявою
ОСОБА_1 , зацікавлена особа ІНФОРМАЦІЯ_1 , про встановлення факту що має юридичне значення,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся в порядку окремого провадження із заявою про встановлення факту що має юридичне значення.
Вивчивши позов, суддя вважає, що провадження по справі не може бути відкрито, оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст.119, 120 ЦПК України.
Як передбачено ст.3 ЦПК України,кожна особа має право в порядку,встановленому цим Кодексом,звернутися до суду за захистом своїх порушених,невизнаних або оспорюваних прав,свобод чи інтересів.
З матеріалів заяви вбачається, що ОСОБА_1 перебував на військовій службі в військовій частині № НОМЕР_1 та виконував бойові завдання в зоні проведення Анти терористичної операції на території Донецької та Луганської області з 30.08.2014 р. по 11.10.2014 р.
Під час проходження служби ОСОБА_1 отримав захворювання, внаслідок якого йому було встановлено 2 групу інвалідності.
Згідно із ч. 2 ст. 234 ЦПК України встановлення фактів, що мають юридичне значення розглядаються судом в порядку непозовного цивільного судочинства - окремого провадження.
Ст. 235 ЦПК України визначено, що Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.
Відповідно до ст. 258. У заяві про встановлення факту що має юридичне значення повинно бути зазначено.
1) який факт заявник просить встановити та з якою метою;
2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт;
3) докази, що підтверджують факт.
2. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.
В супереч вимогам ст. 258 ЦПК України, ОСОБА_1 не зазначив з якою метою йому необхідно встановити юридичний факт.
За таких обставин, суддя вважає, що заява подана з порушенням вимог законодавства та підлягає залишенню без руху, заявнику необхідно надати строк для усунення недоліків.
На підставі викладеного, керуючись 256-258,121 ЦПК України, -
УХВАЛИВ:
Заяву ОСОБА_1 , зацікавлена особа Запорізький обласний військовий комісаріат, про встановлення факту що має юридичне значення залишити без руху.
Надати заявникові для усунення вищезазначених недоліків триденний строк з моменту отримання ухвали суду, інакше заяву вважати неподаною і повернути заявнику.
Надіслати копію ухвали заявнику.
Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає.
Суддя Ю.А. Галущенко
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
Справа №641/3077/16-ц Головуючий суддя І інстанції Мельник І. М.
Провадження № 22-ц/790/4920/16 Суддя доповідач Трішкова І.Ю.
Категорія: Спори, що виникають із сімейних правовідносин про стягнення аліментів
УХВАЛА

05 липня 2016 року м. Харків

Суддя апеляційного суду Харківської області Трішкова І.Ю., перевіривши в порядку ст. 297 ЦПК України апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 16 червня 2016 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів,-

в с т а н о в и л а:

Рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 16 червня 2016 року позовні вимоги ОСОБА_2 були задоволені.

Не погоджуючись із цим рішенням відповідач подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати рішення суду і постановити нове, яким позовні вимоги ОСОБА_2 задовольнити частково.

При вирішені питання про відкриття апеляційного провадження у справі встановлено, що справа надійшла до апеляційного суду неналежно оформленою, а саме в оскаржуваному рішенні допущено описку та не підшито довідки чи журналу судового засідання.

Як вбачається із матеріалів справи, прізвище імя по-батькові відповідача ОСОБА_1 (а.с. 4,9,38), тоді як в оскаржуваному рішенні Комінтернівського районного суду м. Харкова від 16 червня 2016 року відповідач зазначений як ОСОБА_3 (а.с. 27, 28).

Відповідно до ч.1 ст. 219 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

Також відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 197 ЦПК України суд під час судового розгляду справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу. У разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 198 ЦПК України одночасно з проведенням фіксування технічними засобами секретарем судового засідання ведеться журнал судового засідання. Журнал судового засідання ведеться секретарем судового засідання та підписується ним невідкладно після судового засідання і приєднується до справи.

Разом з тим, у матеріалах справи відсутній журнал судового засідання від 16 червня 2016 року (день ухвалення рішення) або довідка про нездійснення фіксування судового засідання технічними засобами через неявку осіб.

Згідно до ч. 7 ст. 297 ЦПК України, при надходженні неналежно оформленої справи остання підлягає поверненню до суду першої інстанції для усунення недоліків.

На підставі вищевикладеного, керуючись ч.ч. 1, 2 ст. 197, ч.ч. 1,3 ст. 198, ч. 7 ст. 297 ЦПК України суддя, -

УХВАЛИЛА:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів повернути Комінтернівському районному суду м. Харкова для належного оформлення, надавши строк для усунення вищезазначених недоліків до 25 липня 2016 року.

Ухвала оскарженню не підлягає

Суддя
№ 336/3884/16-ц Пр. 2/336/2208/2016
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

07 липня 2016 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Суркова В.П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Четвертою Запорізької державної нотаріальної контори про поновлення строку на прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И Л А :

Позивачка звернулась до суду із зазначеним позовом.

Ознайомившись із змістом позовної заяви та додатками до неї, суд приходить до переконання, що заява не відповідає вимогам Цивільного процесуального кодексу України, зокрема до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

При цьому, підстав для звільнення позивача від сплати судового збору у розмірі 551 грн. 20 коп. або її відстрочки чи розстрочки судом не вбачається, оскільки позивачем не надано жодних доказів, підтверджуючих її матеріальне становище.

Відповідно до п.п. 5, 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

З зазначеною вимогою Закону узгоджується п.7 Постанови Пленуму Верховного суду України від 12.06.2009, № 2 Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції, відповідно якого суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

У відповідності до ст. 3 ЦПК України кожна особа може звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

В порушення наведених норм до позовної заяви не додано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Зазначені недоліки позбавляють суд можливості вирішити питання щодо відкриття провадження по справі.

Оскільки згідно ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання викладених в ст. ст.119, 120 ЦПК України вимог, або не сплачений судовий збір, підлягає залишенню без руху, позивачу треба надати строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст. ст. 119,120, 121, 293 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И Л А :

Позов ОСОБА_1 до Четвертою Запорізької державної нотаріальної контори про поновлення строку на прийняття спадщини залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків не більше п'яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Розяснити позивачу, що у разі не виправлення недоліків зазначених в ухвалі суду у встановлений судом строк, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута йому.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.П. Суркова