Справа № 405/8299/15-ц
Номер провадження 2/404/1092/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2016 року Кіровський районний суд м. Кіровограда

в складі: головуючого судді - Бершадської О.В.

за участі секретаря Чайка О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа: приватний нотаріус ОСОБА_4 про визнання договорів дарування житлового будинку та земельних ділянок недійсними, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка у грудні 2015 року звернулася до суду з позовом, яким просить визнати договір дарування житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями під номером 24 по вул. Богдана Хмельницького у місті Кіровограді, укладений 23 жовтня 2012 року між дарувальником ОСОБА_2 та обдаровуваною ОСОБА_3, посвідчений приватним нотаріусом ОСОБА_4 недійсним; визнати договір дарування земельної ділянки під номером 24 по вул. Богдана Хмельницького у місті Кіровограді, кадастровий номер :05:049:0075, укладений 23 жовтня 2012 року між дарувальником ОСОБА_2 та обдаровуванню ОСОБА_3, посвідчений приватним нотаріусом ОСОБА_4 недійсним; визнати договір дарування земельної ділянки під номером 24 по вул. Богдана Хмельницького у місті Кіровограді, кадастровий номер :05:049:0076, укладений 23 жовтня 2012 року між дарувальником ОСОБА_2 та обдаровуваною ОСОБА_3, посвідчений приватним нотаріусом ОСОБА_4 недійсним; стягнути з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 витрати повязані з розглядом справи у суді. В судовому засідання позивачка та її представник вимоги підтримали, просили задовольнити.

Відповідач ОСОБА_3 в судовому засіданні вимоги не визнала, у їх задоволенні просила відмовити.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 вимоги не визнав, разом з цим, клопотав про направлення інформаційного листа до правоохоронних органів відносно перевірки за ознаками злочину передбаченого ст. 182 КК України (порушення недоторканості приватного життя); щодо припинення незаконного використання у якості доказів конфіденційної інформації про нього та його родину, яка порушує його права і одержана з порушенням порядку встановленого законом. Вказав, що під час судового засідання 28 вересня 2016 року о 12 годині 00 хв., за клопотанням позивача були присутні свідки ОСОБА_5 В, та ОСОБА_6 Дані свідки стверджували, що в 2012 році перебуваючи в сусідньому кабінеті, управління ДПСУ в Кіровоградській області почали підслуховувати, чисто із жіночої цікавості, як вони вказали, приватну розмову колишнього керівника Кіровоградської виправної колонії (№6) ОСОБА_2 та його колишньої дружини ОСОБА_1. До того, ж ці свідки в судовому засіданні напам'ять згадали чітку хронологію його особистого життя, в яке він їх ніколи не посвячував. При цьому, навіть вказали рік, коли вдруге закохався, бо саме так вони вважають зі своїх домислів. З точністю вказали рік одруження, рік розлучення, причину розлучення, рік коли звернувся до позивачки відносно об'єкту дарування, а саме будинку. Вказали, про якусь квартиру, яку ніби-то обіцяв подарувати позивачці. Заявляє, що не надавав згоди на збирання, зберігання, використанні та поширення конфіденційної інформації про себе та його сім'ю, тому дана свідками інформація є протизаконною та порушує його права, а дії причетних свідків містять ознаки злочину, передбаченого ст. 182 КК України (порушення недоторканності приватного життя).

Третя особа: приватний нотаріус ОСОБА_4 в судове засідання не зявилась, про день та час розгляду справи повідомлялась.

Сторона позивача в судовому засіданні вказали на безпідставність заявленого клопотання.

Заслухавши думку учасників судового розгляду по заявленому клопотанню, суд приходить до висновку щодо відмови у його задоволенні, з наступного.

Згідно ст. 57 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини (ст. 63 ЦПК України).

Відповідно до ст. 180 ЦПК України, кожний свідок допитується окремо. Свідки, які ще не дали показань, не можуть перебувати в залі судового засідання під час розгляду справи. Перед допитом свідка головуючий встановлює його особу, вік, рід занять, місце проживання і стосунки із сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, роз'яснює його права і з'ясовує, чи не відмовляється свідок із встановлених законом підстав від давання показань. Відмова від давання показань приймається судом шляхом постановлення ухвали. Якщо перешкод для допиту свідка не встановлено, головуючий під розписку попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання і відмову від давання показань та приводить його до присяги: "Я, (ім'я, по батькові, прізвище), присягаю говорити правду, нічого не приховуючи і не спотворюючи". Текст присяги підписується свідком. Підписаний свідком текст присяги та розписка приєднуються до справи. Допит свідка розпочинається з пропозиції суду розповісти все, що йому особисто відомо у справі, після чого першою задає питання особа, за заявою якої викликано свідка, а потім інші особи, які беруть участь у справі. Суд має право з'ясовувати суть відповіді свідка на питання осіб, які беруть участь у справі, а також ставити питання свідку після закінчення його допиту особами, які беруть участь у справі. Головуючий має право за заявою осіб, які беруть участь у справі, знімати питання, поставлені свідку, якщо вони за змістом ображають честь чи гідність особи, є навідними або не стосуються предмета розгляду. Кожний допитаний свідок залишається в залі судового засідання до закінчення розгляду справи. Суд може дозволити допитаним свідкам залишити залу засідання суду до закінчення розгляду справи за згодою сторін.

Згідно ч. 1 ст. 211 ЦПК України, суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону і встановивши причини та умови, що сприяли вчиненню порушення, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним особам чи органам для вжиття заходів щодо усунення цих причин та умов. Про вжиті заходи протягом місяця з дня надходження окремої ухвали повинно бути повідомлено суд, який постановив окрему ухвалу.

Стосовно клопотання відповідача щодо направлення інформаційного листа до правоохоронних органів відносно перевірки за ознаками злочину передбаченого ст. 182 КК України (порушення недоторканості приватного життя) , то слід

роз» яснити заявнику про можливість його звернення з даними вимогами в межах та у відповідності з чинним Кримінальним процесуальним кодексом України, оскільки зазначене не відповідає вимогам ст. 211 ЦПК України . Що ж стосується припинення незаконного використання у якості доказів конфіденційної інформації про нього та його родину, яка порушує його права і одержана з порушенням порядку встановленого законом , то по-перше, таких порушень судом не встановлено, а по-друге, притягнення до встановленої законом відповідальності осіб, винних у вчиненні протиправних діянь, виходить за межі цивільного судочинства, в порядку якого здійснюється розгляд даної справи.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Результати оцінки доказів суд відображає в рішенні, в якому наводяться мотиви їх прийняття чи відмови у прийнятті ст. 212 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України передбачений вичерпний перелік ухвал, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

Керуючись ст.ст. 27, 31,168, 210, 293 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_2 про направлення інформаційного листа до правоохоронних органів відносно перевірки за ознаками злочину передбаченого ст. 182 КК України (порушення недоторканості приватного життя); щодо припинення незаконного використання у якості доказів конфіденційної інформації про нього та його родину, яка порушує його права і одержана з порушенням порядку встановленого законом- відмовити.

Ухвала суду окремо оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда О. В. Бершадська