ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/8130/16
У Х В А Л А

про повернення позову

"08" грудня 2016 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Комаревцева Л.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Позивач у жовтні 2016 року звернулась до суду із позовом до відповідача про розірвання шлюбу.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 31.10.2016 року позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбубуло залишено без руху та надано пятиденний строк для усунення недоліків заяви, а саме: позивачем не надано доказів зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, згідно наданої позивачем квитанції №0.0.640680589.1 від 25.10.2016 року.

Судом копія ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 31.10.2016 року направлялась 02.11.2016 року на адресу місця проживання ОСОБА_2 вказану нею у позовній заяві. Проте, на адресу суду повернулось поштове відправлення за закінченням встановленого терміну зберігання.

Статтею 77 ЦПК України передбачено, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Жодних повідомлень про зміну місцезнаходження чи місця проживання позивача на адресу суду не надходило.

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Ковенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України".

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Так як позивач ОСОБА_2 жодного разу не поцікавилась провадженням у справі за своєю позовною заявою, вимог ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 31.10.2016 року не виконала, відповідно до вимог ст. 121 ЦПК України позовна заява визнається неподаною та повертається позивачу.

Враховуючи вищевикладене, вважаю, що підстав для продовження строку для усунення недоліків, передбачених ст. 73 ЦПК України не встановлено, оскільки останній не може бути продовжений з ініціативи суду і підлягає продовженню, за наявності підстав, виключно за клопотанням сторони або іншої особи, яка не встигла вчинити певну процесуальну дію.

Керуючись ст.121 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу визнати неподаною і повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

СУДДЯ: Л.В. КОМАРЕВЦЕВА