Справа№ 328/2678/16-ц
У Х В А Л А

09 грудня 2016 року м. Токмак

Токмацький районний суд Запорізької області в складі:

головуючого судді: Гавілей М.М.

при секретарі: Корольковій К.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання дійсним договору купівлі-продажу житлового будинку та визнання права власності на житловий будинок, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Токмацького районного суду Запорізької області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у здійсненні власником права користування та розпорядження майном.

08.12.2016 року до суду від відповідача ОСОБА_1 надійшла зустрічна позовна заява до ОСОБА_2 про визнання дійсним договору купівлі-продажу житлового будинку та визнання права власності на житловий будинок.

Відповідач в судовому засіданні прохав обєднати в одне провадження вимоги за зустрічним позовом та первісним позовом.

Представник позивача в судовому засіданні прохав залишити зустрічний позов без руху, як такий що не відповідає вимогам ЦПК України.

При вирішенні питання щодо можливості прийняття зустрічного позову для можливості його розгляду з первісним позовом, суд, передусім, виходить з того, що згідно з приписами ст. 124 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред'явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 119 і 120 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 121 цього Кодексу.

В супереч п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України в позові не вказана ціна позову щодо вимог майнового характеру визнання права власності на житловий будинок.

У порушення п. 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позивач в позовній заяві не зазначив доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Так, в позовній заяві не вказано доказів на підтвердження домовленості сторін на укладення договору купівлі-продажу житлового будинку і земельної ділянки вартістю 40000 грн., сплати 21000 грн. при нотаріальному оформлені документів, ухилення відповідача від нотаріального посвідчення договору купівлі-продажу.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Разом з тим, заявлені позивачем позовні вимоги викладені не точно, а саме позивач просить визнати дійсним договір купівлі-продажу житлового будинку від 03.07.2012 року, при цьому зазначає в тексті зустрічної позовної заяви про укладення договору 24.11.2012 року та про домовленість щодо продажу як житлового будинку, так і земельної ділянки.

Також відповідно до ч.5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч.5 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання зустрічних позовних заяв, а також заяв про втуп у справу третіх осіб із самостійними позовними вимогами судовий збір справляється на загальних підставах.

Частиною 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Фактичний аналіз зустрічного позову свідчить про те, що у ньому обєднано 1 самостійну вимогу немайнового характеру (визнання дійсним договору купівлі-продажу) та 1 самостійну вимогу майнового характеру (визнання права власності), які повязані між собою.

Однак, судовий збір за вимогу майнового характеру не сплачено позивачем з розрахунку вартості майна (будинку) станом на день звернення до суду із зустрічним позовом.

В свою чергу, п. 9 ч. 1 ст. 80 ЦПК України передбачено, що у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

По відношення до цього слід зазначити, що у п. 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду кримінальних і цивільних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати» від 17 жовтня 2014 року №10 зазначено, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п'ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача.

Незважаючи на це, до зустрічного позовну не надані відомості щодо вартості обєкта нерухомості на момент звернення до суду (станом на грудень 2016 року), з метою визначення дійсної ціни зустрічного позову для сплати судового збору за розгляд майнової вимоги (визнання права власності на житловий будинок).

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору встановлюються у таких розмірах:

- за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати - (від 551,20 грн. до 6890 грн.);

- за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати - 551,20 грн.

За таких обставин, позивачу слід сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру (визнання право власності на житловий будинок), у порядку передбаченому ст. 4 Закону України «Про судовий збір», який слід визначити з дійсної (фактичної) вартості спірного майна (житлового будинку) на момент звернення до суду за вимогу майнового характеру.

Вищевикладене дає підстави для висновку, що зустрічна позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку на їх усунення.

Керуючись ст. ст.119, 121, 124, 208, 210 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання дійсним договору купівлі-продажу житлового будинку та визнання права власності на житловий будинок залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання даної ухвали.

Вікласти слухання справи на 16.12.2016 року о 10-00 год.

Розгляд питання про прийняття до провадження зустрічного позову відкласти на наступне судове засідання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя (підпис)

З оригіналом згідно

Суддя: