overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Рівненський міський суд Рівненської області
СУДОВИЙ НАКАЗ
Справа № 569/8579/16-ц
Суддя Рівненського міського суду Панас О.В., розглянувши заяву ТОВ "Рівнетеплоенерго" про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надані послуги з теплопостачання у сумі 12 981 грн. 26 коп., відповідно до 66,68,191 ЖК України, ст. 11,526,264 ЦК України, керуючись ст.ст. 95-97, 102-103 ЦПК України, -
1. Стягнути з ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, на теперішній час адреса проживання АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер___________________) на користь ТОВ "Рівнетеплоенерго" (м. Рівне, вул. Д.Галицького, 27 ) заборгованість( за адресою попереднього місця проживання:АДРЕСА_2) на загальну суму 12 981 (дванадцять тисяч дев'ятсот вісімдесят одна) грн. 26 коп., що складається з:
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя: О.В. Панас
Відповідно до ст.105. ЦПК України, боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. У заяві про скасування судового наказу має бути зазначено:
1) найменування суду, в який подається заява;
2) ім'я (найменування) стягувача та боржника, а також ім'я (найменування) представника боржника, якщо заява подається представником, їхнє місце проживання або місцезнаходження;
3) наказ, що оспорюється;
4) посилання на обставини, які свідчать про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача;
5) посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти вимог стягувача;
6) перелік документів, що додаються до заяви. Заява підписується боржником або його представником і подається з її копією та копіями доданих до неї документів для надання стягувачеві. До заяви, яка подається представником боржника, має бути додано документ, що підтверджує його повноваження. До неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу застосовуються норми статті 121 цього Кодексу.
Відповідно до ст.106 ЦПК України, у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
У Х В А Л А

іменем України

23 вересня 2016 року, Франківський районний суд м. Львова в складі:

Головуючого судді Кузь В.Я.

При секретарі Янковській С.Ю.

В ході розгляду у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Львові цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся в суд до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Відповідно до ухвали Франківського районного суду м. Львова від 25 січня 2016 року у справі відкрито провадження та призначено судовий розгляд.

Cудові засідання, які призначалися судом неодноразово переносилися, у звязку з неявкою сторін, і зокрема позивача.

Так, судом встановлено, що в судові засідання , що призначались на 01 квітня 2016 року, 05 травня 2016 року,17 червня 2016 року та 23 вересня 2016 року позивач та відповідач не прибули, причини неявки суду не повідомили, заяви про розгляд справи за їх відсутності не подали, хоч повідомлялися належним чином про час та місце розгляду справи, що підтверджується відповідними поштовими картками з відміткою про вручення судових повісток.

Суд з урахуванням фактичних обставин справи, вважає за неможливе подальший розгляд справи без участі сторін, оскільки відсутність пояснень сторони перешкоджає суду ухвалити рішення у відповідності з вимогами ст. 213 ЦПК України.

Неявку в судове засідання позивача суд визнає повторною, двічі підряд, у звязку з цим безпідставною, оскільки стороною не надано підтверджень щодо обєктивності підстав неявки в судові засідання.

Згідно ст. 27 ЦПК України, сторони зобовязані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обовязки.

Відповідно до ст.157ЦПК України, суд розглядає справи у розумні строки, але не більше двох місяців.

У відповідності з вимогами п. 3 ч.1 ст. 207 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не прибув в судове засідання і від нього не надійшло заяви про розгляд справи у відсутності позивача.

За даних обставин, суд дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 8, 10 27, 31, 60, 157, 169 ст.ст. 207 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, залишити без розгляду.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга протягом 5 днів з дня її проголошення до апеляційного суду Львівської області, через суд, що постановив ухвалу.

Суддя В. Кузь
Рівненський міський суд Рівненської області
СУДОВИЙ НАКАЗ
Справа № 569/8598/16-ц
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя: О.В. Панас
Відповідно до ст.105. ЦПК України, боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. У заяві про скасування судового наказу має бути зазначено:
1) найменування суду, в який подається заява;
2) ім'я (найменування) стягувача та боржника, а також ім'я (найменування) представника боржника, якщо заява подається представником, їхнє місце проживання або місцезнаходження;
3) наказ, що оспорюється;
4) посилання на обставини, які свідчать про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача;
5) посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти вимог стягувача;
6) перелік документів, що додаються до заяви. Заява підписується боржником або його представником і подається з її копією та копіями доданих до неї документів для надання стягувачеві. До заяви, яка подається представником боржника, має бути додано документ, що підтверджує його повноваження. До неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу застосовуються норми статті 121 цього Кодексу.
Відповідно до ст.106 ЦПК України, у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Справа № 681/775/16-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2016 року

Полонський районний суд Хмельницької області

в складі головуючого судді Горщар А.Г.

при секретарі Калінка А.А.

з участю представника заявника ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_2 до заінтересованої особи Понінківської селищної ради Полонського району Хмельницької області про встановлення факту родинних відносин, -

встановив:

ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою, в якій просив встановити факт, що покійна ОСОБА_3 є для нього матір`ю.

В обґрунтування вимог вказувала, що ОСОБА_3 померла 15 серпня 2012 року та після її смерті відкрилась спадщина на житловий будинок, що розташований в с. Новаки по вул. Зелена, 3, Полонського району, Хмельницької області. Однак, він не може оформити право на спадщину за заповітом оскільки у свідоцтві про його народження невірно вказано прізвище, ім`я та по батькові матері, а саме, в графі «Мати» зазначено «Коник Галина Йосипівна» замість «Сікорська Євгенія Юзефовна», а документи, з яких можливо було б встановити, що померла ОСОБА_3 є його матір`ю, відсутні.

При розгляді справи представник заявника ОСОБА_1 вимоги заяви підтримала, пояснила, що мати заявника ніколи не була одруженою з його батьком, однак вони проживали разом, вона була неосвіченою жінкою, тому при реєстрації народження дитини не могла прочитати як її записали у свідоцтво, тому просила встановити факт родинних відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_3

Представник заінтересованої особи в судове засідання не з`явився, подав письмову заяву, в якій просив розгляд справи проводити у його відсутності, де вказав, що проти заяви ОСОБА_2 не заперечує.

Заслухавши пояснення представника заявника, свідків, дослідивши письмові докази, суд зазначає про таке.

Встановлено, що ОСОБА_3, яка померла 15 серпня 2012 року, являлася матір`ю заявника ОСОБА_2, про що свідчать: пояснення свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5, котрі вказували, що вони є односельчанами ОСОБА_2 та добре знають його родину, підтвердили той факт, що покійна ОСОБА_3 була матір`ю заявника та він проживав разом з нею, його батьки не були одруженими, але проживали однією сім`єю; дані довідки Буртинської сільської ради, з яких вбачається родинний зв`язок між вказаними особами.

Керуючись наведеним, ст.ст.10, 70, п.1 ч.1 ст.256, ст.259 ЦПК України суд, -

ухвалив:

Заяву задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_3, яка померла 15 серпня 2012 року, являлася матір`ю для ОСОБА_2.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Хмельницької області шляхом подачі до суду першої інстанції апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення, а особами, які не були присутні в судовому засіданні протягом цього ж строку з дня отримання копії рішення.

Головуючий ________________
Провадження номер 2/741/399/16
Єдиний унікальний номер 741/917/16
РІШЕННЯ

іменем України

15 липня 2016 року м. Носівка

Носівський районний суд Чернігівської області у складі:

головуючого судді Дикого В.М.,

з участю секретаря с/з ОСОБА_1,

позивача ОСОБА_2,

відповідача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Носівського районного суду Чернігівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 подала до Носівського районного суду Чернігівської області позовну заяву про розірвання шлюбу, укладеного з ОСОБА_3. Свої вимоги позивач обґрунтовувала тим, що 12 березня 2013 року вона та відповідач уклали шлюб. Подружжя має дочку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка перебуває на утриманні позивача. Сімейне життя між позивачем та відповідачем не склалося у звязку з подружньою зрадою, вони проживають окремо з червня 2015 року. Сторони не мають наміру продовжувати подружнє життя. Подальше збереження шлюбу суперечить інтересам позивача та дитини, а тому ОСОБА_2 просила суд винести рішення про розірвання шлюбу.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_2 позовні вимоги підтримала, просила суд їх задовольнити, пояснила, що вони з відповідачем більше року проживають окремо.

Відповідач ОСОБА_3 у судовому засіданні позовні вимоги визнав, просив про розірвання шлюбу та пояснив, що вони з відповідачем з червня 2015 року проживають окремо й не ведуть спільне господарство.

Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали цивільної справи, суд робить нижченаведений висновок.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

У судовому засіданні встановлено, що ні позивач, ні відповідач не бажають зберегти сімю, шлюбні стосунки між ними припинені з червня 2016 року. Отже, суд уважає, що подальше збереження шлюбу суперечить інтересам сторін.

Суд робить висновок, що визнання відповідачем позову не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, тому суд приймає визнання відповідачем позову й розриває шлюб.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 110, 112 СК України, ст. ст. 208-209, 212-215 ЦПК України, суд

РІШИВ:

Позов задовольнити.

Розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_3 (дошлюбне прізвище Суховій) ОСОБА_5, зареєстрований 12 березня 2013 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Чернігівського міського управління юстиції, актовий запис № 307.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище, набуте в шлюбі.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя В.М. Дикий
Рівненський міський суд Рівненської області
СУДОВИЙ НАКАЗ
Справа № 569/8650/16-ц
Суддя Рівненського міського суду Панас О.В., розглянувши заяву ТОВ "Рівнетеплоенерго" про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надані послуги з теплопостачання у сумі 53 529 грн. 42 коп., відповідно до 66,68,191 ЖК України, ст. 11,526,264 ЦК України, керуючись ст.ст. 95-97, 102-103 ЦПК України, -
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя: О.В. Панас
Відповідно до ст.105. ЦПК України, боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. У заяві про скасування судового наказу має бути зазначено:
1) найменування суду, в який подається заява;
2) ім'я (найменування) стягувача та боржника, а також ім'я (найменування) представника боржника, якщо заява подається представником, їхнє місце проживання або місцезнаходження;
3) наказ, що оспорюється;
4) посилання на обставини, які свідчать про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача;
5) посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти вимог стягувача;
6) перелік документів, що додаються до заяви. Заява підписується боржником або його представником і подається з її копією та копіями доданих до неї документів для надання стягувачеві. До заяви, яка подається представником боржника, має бути додано документ, що підтверджує його повноваження. До неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу застосовуються норми статті 121 цього Кодексу.
Відповідно до ст.106 ЦПК України, у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Провадження № 2/537/664/2016
Справа № 537/2587/16-ц
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22.07.2016 року Крюківський районний суд м.Кременчука Полтавської області в складі:
головуючого судді - Якимець Т.Є.
при секретарі - Курченко С.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кременчуці цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-
ПАТ КБ"ПриватБанк" звернулося в суд з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.
Представник позивача в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи належним чином повідомлені, позовні вимоги підтримують, прохають розглянути справу за відсутності представника та згодні на винесення по справі заочного рішення.
Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи належним чином повідомлений, про причини неявки суд не повідомив.
Суд, вивчивши матеріали справи, на підставі наявних в матеріалах справи доказів, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.
З матеріалів справи вбачається, що між ПАТ КБ"ПриватБанк" та відповідачем був укладений договір б/н від 02.03.2010 року на надання кредиту у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну карту зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 30,00 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом.
Згідно кредитного договору відповідачка зобов'язана проводити погашення за кредитом, процентів за його використання, а також оплачувати комісію на умовах, передбачених договором.
У відповідності до ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк зобов'язується надати грошові кошти позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.
Відповідно до ст. 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов'язок позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до ст.1048 ЦК України.
Відповідач зобов'язання в добровільному порядку не виконує, заборгованість за кредитним договором не сплачує.
Керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 79, 88, 212, 213, 215, 226 ЦПК України, ст.ст. 526, 527, 1054, 1048, 1050 ЦК України, суд,-
Позовні вимоги Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» сплачений судовий збір в сумі 1378 грн. 00 коп..
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів.
Суддя:
Справа № 505/3210/16-ц
Провадження № 2/505/1791/2016
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23.09.2016 року Котовський міськрайонний суд Одеської області в складі:

головуючого судді Нікітішина В.П.

при секретарі Шевчук С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Подільську Одеської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_2 (до шлюбу прізвище - Чимпоєш) ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, звернулась 07 вересня 2016 року в суд з цим позовом та наполягала на розірванні шлюбу з відповідачем ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, який вони зареєстрували 05 жовтня 2002 року у відділі реєстрації актів громадянського стану Котовського міського управління юстиції Одеської області, за актовим записом № 255.

Від шлюбу сторони мають двох неповнолітніх дітей: сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, доньку ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_4.

Стверджувала, що життя з відповідачем не склалось, у звязку з різними характерами та поглядами на життя. Вважає, що подальше спільне життя та збереження сімї та примирення є не можливим. Після розірвання шлюбу просила залишити їй прізвище « Довгань».

Позивачка у судове засідання не зявилась, але просила розглянути справу у її відсутності.

Відповідач проти задоволення позову не заперечував.

Дослідивши обставини справи, беручи до уваги положення ст.24 СК України про те, що шлюб є добровільним союзом чоловіка і жінки, примушування чоловіка та жінки до шлюбу не допускається, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, а шлюб - розірванню, оскільки сім'ї між сторонами фактично не існує і подальше збереження шлюбу суперечить інтересам сторін.

Керуючись ст.ст. 10, 60, 212215 ЦПК України, ст.ст.24, 110, 112 СК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 05 жовтня 2002 року у відділі реєстрації актів громадянського стану Котовського міського управління юстиції Одеської області, за актовим записом № 255, між ОСОБА_5 (до шлюбу прізвище - Чимпоєш) ОСОБА_3 та ОСОБА_2 розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище «Довгань».

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5, на користь ОСОБА_1 судові витрати у розмірі 551,20 грн.

Надіслати копію рішення після набрання ним законної сили до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст.223 ЦПК України.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Одеської області через суд, який його постановив протягом 10 днів з дня його проголошення, а особами які не були присутніми у судовому засіданні протягом 10 днів з дня отримання його копії.

Су д д я
Справа № 505/2931/16-ц
Провадження № 2/505/1678/2016
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26.09.2016 року Котовський міськрайонний суд Одеської області в складі:

головуючого судді Нікітішина В.П.

при секретарі Шевчук С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Подільську Одеської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_2 (до шлюбу прізвище - Голоднюк) ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, звернулась 12 серпня 2016 року в суд з цим позовом та наполягала на розірванні шлюбу з відповідачем ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, який вони зареєстрували 25 жовтня 1992 року у Новоселівській сільській раді Котовського району Одеської області, за актовим записом № 15.

Від шлюбу сторони неповнолітніх дітей не мають.

Стверджувала, що життя з відповідачем не склалось, у звязку з різними характерами та поглядами на життя. Вважає, що подальше спільне життя та збереження сімї та примирення є не можливим. Від надання строку на примирення відмовилась. Після розірвання шлюбу просила залишити їй прізвище «Швець».

Відповідач у судове засідання не зявився. Причин неявки суду не повідомив. Заперечень до позову не представив. Тому за згоди позивачки справу розглянуто у відсутність відповідача.

Вислухавши позивачку та дослідивши обставини справи, беручи до уваги положення ст.24 СК України про те, що шлюб є добровільним союзом чоловіка і жінки, примушування чоловіка та жінки до шлюбу не допускається, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, а шлюб - розірванню, оскільки сім'ї між сторонами фактично не існує і подальше збереження шлюбу суперечить інтересам позивача.

Керуючись ст.ст. 10, 60, 212215 ЦПК України, ст.ст.24, 110, 112 СК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 25 жовтня 1992 року у Новоселівській сільській раді Котовського району Одеської області за актовим записом № 15, між ОСОБА_2 (до заміжжя Голоднюк) ОСОБА_3 та ОСОБА_2 - розірвати

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 за її вибором залишити прізвище «Швець».

Надіслати копію рішення після набрання ним законної сили до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст.223 ЦПК України.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Одеської області через суд, який його постановив протягом 10 днів з дня його проголошення, а особами які не були присутніми у судовому засіданні протягом 10 днів з дня отримання його копії.

Су д д я