1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 335/7545/16-ц 2/335/1680/2016
про залишення позовної заяви без руху
6 липня 2016 р. суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Шалагінова А.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви адвоката ОСОБА_1 в інтересах позивача ОСОБА_2 до кредитної спілки «Спілка пенсіонерів України» в особі філії «Запорізька обласна» про стягнення заборгованості,
4 липня 2016 р. до суду надійшла позовна заява адвоката ОСОБА_1 в інтересах позивача ОСОБА_2 до кредитної спілки «Спілка пенсіонерів України» в особі філії «Запорізька обласна» про стягнення заборгованості.
Вивчивши подані матеріали приходжу до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху з таких підстав.
Відповідно до пункту 2 частини другої статті 119 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) в позовній заяві зазначається ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі.
В даному випадку позовна заява подана адвокатом, у той час як положеннями ЦПК України не передбачено такого процесуального статусу особи, що приймає участь у справі, як адвокат.
Крім того, відповідачем зазначено кредитну спілку «Спілка пенсіонерів України» в особі філії «Запорізька обласна», в той час як положеннями ЦПК України також не передбачено звернення вимоги до відповідача в особі його філії. В цей же час, позовна заява та додані до неї документи не містять даних, що філія є юридичною особою.
Так, зі змісту статті 1 ЦПК України випливає, що в порядку цивільного судочинства підлягають захисту права, свободи чи інтереси фізичних та юридичних осіб. За вимогами статтей 29, 30 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач, якими можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава. Згідно зі ст. 2 ЦК України учасниками цивільних відносин є фізичні особи та юридичні особи (далі особи). Позивачем є особа, на захист суб'єктивних прав і охоронюваних інтересів якої розпочинається цивільний процес, а відповідачем особа, яка за заявою позивача притягається до цивільної відповідальності.
Згідно з частиною першою статті 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
ЦПК України не передбачено можливості розгляду в порядку цивільного судочинства справи за участю структурного підрозділу юридичної особи, який не має цивільної процесуальної правоздатності і дієздатності, у звязку з чим не може бути стороною у справі.
Таким чином, позивачеві слід визначитися з особою, яка має відповідати за позовом, зазначивши відповідачем саме юридичну особу, оскільки зазначена обставина впливає на вирішення питання про можливість відкриття провадження у даній справі.
Відповідно до пунктів 3, 5, 6 частини другої статті 119 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування. На підставі частини четвертої цієї ж статті ЦПК України, позовна заява має відповідати іншим вимогам, встановленим законом.
Всупереч наведеним вимогам ЦПК України, у позовній заяві не викладено всіх обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги із зазначенням відповідних доказів. Зокрема, позивач вказує, що вона є спадкоємцем після смерті ОСОБА_3 Однак, до позовної заяви додано свідоцтво про право на спадщину, за яким позивач не успадкувала вклади ОСОБА_3 у відповідача. Позовна заява не містить даних, що позивач зверталась до нотаріальної контори із заявою про прийняття даної спадщини, а також, що у видачі свідоцтва про право на спадщину на зазначені вклади було відмовлено. Зазначена обставина також має значення для вирішення питання щодо належності обраного позивачем способу захисту порушеного права.
Також у позовній заяві всупереч вимогам пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК України не зазначено ціну позову, яка складає суму заборгованості. Зазначена обставина має значення для визначення розміру судового збору, який всупереч вимогам частини пятої статті 119 ЦПК України також позивачем не сплачено. У позовній заяві також не зазначено доказів на підтвердження звільнення позивача від сплати судового збору.
Відповідно до частини другої статті 79 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено ставку судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.
Відтак, позивачеві слід визначити ціну позову, виходячи з якої розрахувати розмір судового збору до сплати.
Відповідно до частини першої статті 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.
За таких обставин, приходжу до висновку про залишення даної позовної заяви без руху із наданням позивачеві строку для усунення недоліків шляхом зазначення у позовній заяві представника позивача та відповідача, викладення у позовній заяві всіх обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, із зазначенням доказів, зазначення ціни позову, надання документа про сплату судового збору.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 119121 ЦПК України, суддя
Позовну заяву адвоката ОСОБА_1 в інтересах позивача ОСОБА_2 до кредитної спілки «Спілка пенсіонерів України» в особі філії «Запорізька обласна» про стягнення заборгованості залишити без руху.
Надати позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом зазначення у позовній заяві представника позивача та відповідача, викладення у позовній заяві всіх обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, із зазначенням доказів, зазначення ціни позову, надання документа про сплату судового збору 5 (пять) днів з дня отримання копії ухвали, розяснивши, що у разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Шалагінова