Справа № 755/6199/16-ц
"05" липня 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
Головуючої судді Гончарука В. П.
з секретарем Красновою І.В,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Дніпровський районний відділ ГУ ДМС в м. Києві про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням шляхом зняття з реєстрації,-
Позивач звернулася до ОСОБА_2, третя особа: Дніпровський районний відділ ГУ ДМС в м. Києві про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням шляхом зняття з реєстрації. Просить суд усунути перешкоди в користуванні житловим приміщенням шляхом зняття з реєстраційного обліку ОСОБА_2 з квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.
Свої вимоги мотивувала тим, що вона є матір'ю ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2. Відповідач є батьком їх спільних дітей. 22.12.2015 року між сторонами укладено Договір про припинення права на аліменти у зв'язку з набуттям права власності на нерухоме майно, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Стрельченко О.В. за реєстром № 5321. За умовами даного договору відповідач зобов'язувався знятися з реєстраційного обліку квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 протягом семи робочих днів з моменту укладення договору, однак свої зобов'язання не виконав.
Позивач у судове засідання не з'явилася, хоча повідомлена належним чином про час та місце розгляду справи. До початку судового засідання надала письмову заяву з прохання слухати справу за її відсутності, позовні вимоги підтримує. В разі неявки відповідача до суду просила розглянути справу в заочному порядку.
Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Причини неявки суду не повідомив.
Предатсавник третьої особи Відділ паспортної реєстраційної та міграційної роботи Дніпровського РУ ГУ МВС України в м. Києві в судове засідання не з'явився, хоча належним чином повідомлений про місце та час розгляду справи. До початку судового засідання надалв письмову заяву з прохання слухати справу за його відсутності.
На підставі ст.197 ч.2 ЦПК України справа розглянута у відсутності сторін без фіксування судового засідання технічними засобами.
Відповідно до ч.1 ст. 224 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів що у даному випадку вбачається за доцільне.
Дослідив в судовому засіданні матеріали справи, вислухавши пояснення сторони позивача та свідків, суд встановив наступні обставини справи.
Згідно ст. 383 ЦК України передбачено, що власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім'ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва.
Відповідно до вимог ч.1 ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Як вбачається з пояснень та матеріалів справи, позивачка є матір'ю ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2.(а.с. 4-7)
ОСОБА_1 є власником квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1. Право власності підтверджується Договором купівлі-продажу від 29.11.2005 року за номером реєстрації 6465, посвідчений Приватним нотаріусом київського міського нотаріального округу Марченко О.І.
Згідно довідки Форми №3, виданої ЖЕД № 403 від 23.03.2016 року, в квартирі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровані: ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4.(а.с. 11).
22.12.2015 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладено Договір про припинення права на аліменти у зв'язку з набуттям права власності на нерухоме майно, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Стрельченко О.В. за реєстром № 5321.
Згідно п. 2 даного договору платник аліментів ОСОБА_2 з метою припинення обов'язку зі сплати аліментів на користь малолітньої доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та малолітнього сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 передає у власність належить йому на праві приватної власності ? частку квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 в рівних долях по ? частці кожному.
Відповідно до п. 13 договору про припинення права на аліменти у зв'язку з набуттям права власності на нерухоме майно, відповідач зобов'язувався знятися з реєстраційного обліку квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 протягом семи робочих днів з моменту укладення договору, однак дані зобов'язання відповідачем виконані не були.
Також у статті 41 Конституції України вказано, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.
Відповідно до ст. 155 Житлового кодексу України, жилі будинки (квартири), що є у приватній власності громадян, не може бути в них вилучено, власника не може бути позбавлено права користування жилим будинком (квартирою), крім випадків, установлених законодавством Союзу РСР і Української РСР.
Частинами 1, 3 ст. 47 Конституції України передбачено, що кожен має право на житло. Держава створює умови, за яких кожний громадянин матиме змогу побудувати житло, придбати його у власність або взяти в оренду. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше як на підставі закону за рішенням суду.
Статтею 4 ЦПК України передбачено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, прав та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.
Як роз'яснено у п.34 та п.35 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 07 лютого 2014 року за №5 « Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав», усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном, зокрема жилим приміщенням, шляхом зняття особи з реєстраційного обліку, залежить від вирішення питання про право користування такої особи жилим приміщенням відповідно до норм житлового та цивільного законодавства (наприклад, статті 71, 72, 116, 156 ЖК УРСР; стаття 405 ЦК), а саме від вирішення однієї із таких вимог: про позбавлення права власності на жиле приміщення; про позбавлення права користування жилим приміщенням; про визнання особи безвісно відсутньою; про оголошення фізичної особи померлою.
Таким чином, якщо права власника порушені, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном, тому суд вважає, що позивач правомірно вимагає усунення будь-яких порушень його прав.
В даному випадку усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням шляхом зняття відповідача з реєстраційного обліку не суперечить вимогам чинного законодавства, оскільки ОСОБА_2 не проживає в спірній квартирі.
Разом з тим, відповідачем було добровільно укладено Договір про припинення права на аліменти у зв'язку з набуттям права власності на нерухоме майно, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Стрельченко О.В. за реєстром № 5321, відповідно до якого на користь малолітньої доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та малолітнього сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 передав у власність належну йому на праві приватної власності ? частку квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 в рівних долях по ? частці кожному.
З боку відповідача умови даного договору були порушенні, у зв'язку з не зняттям останнього з реєстраційного обліку квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.
Дані обставини створюють перешкоди у здійсненні позивачем та її дітьми права користування та розпорядження своїм майном, а саме квартирою, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.
На підставі вище викладеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Дніпровський районний відділ ГУ ДМС в м. Києві про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням шляхом зняття з реєстрації підлягають задоволенню в повному обсязі.
Відповідно до ст. 11 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями фізичних чи юридичних осіб в межах заявлених ними вимог і на підставі поданих ними доказів.
У відповідності до ст. 212 Цивільного процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.
Відповідно до ст. 60 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст.88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.
Відповідно до ст.ст.79, 88 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню судовий збір на користь позивача в сумі 551 грн. 20 коп.
Керуючись ст. 41, 47 Конституції України, ст. ст. 383, 391 ЦК України та керуючись ст.ст.10, 11, 57-60, 64, 88, 169, 179, 208, 209, 212-215, 218, 223-226, 294, 296 ЦПК України, суд -
Усунути ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3 перешкоди у користуванні квартирою, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, щляхом зняття з реєстраційного обліку ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4 на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3 витрати по оплаті судового збору в сумі 551 (п'ятсот п'ятдесят один) грн. 20 коп.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку через Дніпровський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня проголошення рішення. У разі якщо судове рішення було постановлено без участі особи, яка його оскаржує, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя