overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Дата документу 15.09.2016
Справа № 334/6035/16-ц
Провадження № 2-н/334/746/16
СУДОВИЙ НАКАЗ
15 вересня 2016 року м. Запоріжжя
Керуючись до ст.ст. 96, 102, 103 ЦПК України, ст.ст. 526 ЦК України, ст.ст. 64, 66-68 ЖК України,
Розяснюємо, що боржник має право згідно ст. 105 ЦПК України, в разі заперечення проти вимог заявника, протягом 10 днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів, подати до Ленінського районного суду м. Запоріжжя заяву про його скасування.
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя Д.О.Ісаков
Згідно зі статтею 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) боржник має право в протягом 10 днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування.
Відповідно до статті 106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом 3-х днів після закінчення строку на її подання, судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для предявлення до виконання.
Судовий наказ набрав чинності "___"________ 20__ р.
Судовий наказ видано "___"________ 20__ р.
Строк пред`явлення до виконання ___ р.
Суддя Д.О. Ісаков
Відмітки про виконання судового наказу
Дата надходження судового наказу на виконання Повне найменування установи, підприємства, організації, в якому знаходився судовий наказ на виконанніЗагальна сума, відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої служби чи стягувачевіПідстава повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства, орга-нізації (з прикладанням печатки)Примітки
Інші відмітки _______________________________________________________
___________________________________________________________________
___________________________________________________________________
___________________________________________________________________
___________________________________________________________________
__________________________________________________________________
Дата документу 30.11.2016
Справа № 334/3602/16-ц
Провадження № 2/334/2331/16
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2016 року Ленінський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого-судді Колесник С.Г.

при секретарі Манюхіні О.О.

розглянув у відкритому судовому засіданні у м. Запоріжжі цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в:

16.06.2016 року відкрито провадження по вищезазначеній цивільній справі та призначено в судове засідання. У судове засідання відповідач не зявився, відповідно до довідки ОАДП УДМС України в Запорізькій області, відповідач ОСОБА_1, помер.

Згідно даних Державного реєстру атів цивільного стану ОСОБА_1 помер 29.09.2015року про що зроблено актовий запис про смерть №873 від 30.09.2015року.

Згідно ст. 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обовязки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент смерті.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 205 ЦПК України суд своєю ухвалу закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до ст.7 ЗУ «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду в разі закриття провадження у справі.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає за необхідне закрити провадження у справі за п.1 ч.1 ст.205 ЦПК України, тобто через неможливість розгляду справи в порядку цивільного судочинства, оскільки позов не може бути предявлено до померлої особи, а також позивачеві має бути повернутий судовий збір в розмірі 1378,00грн., який був сплачений у звязку зі зверненням із позовом до Ленінського районного суду м. Запоріжжя.

Пунктами 16, 17 Інструкції про порядок обчислення та справляння державного мита, затвердженої наказом Головної державної податкової інспекції України 22.04.1993р. № 15, судовий збір повертається фінансовим органом того району чи міста, до бюджету якого воно надійшло, на підставі поданої платником заяви на протязі одного року з дня зарахування суми в бюджет.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 205 ЦПК України, ст..7 ЗУ «Про судовий збір», суд, -

у х в а л и в:

Провадження по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості закрити.

Повернути з Держбюджету Ленінського району м. Запоріжжя (рахунок 0006, МФО 813015 в ГУ ДКСУ в Запорізькій області, код ОКПО 38025423) ПАТ КБ «Приват Банк» () сплачений судовий збір в розмірі 1378 (одна тисяча триста сімдесят вісім) гривень 00коп, згідно платіжного доручення №PROM1BBFUI від 01.06.2016р.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом пяти днів з дня її проголошення. Особа, без участі якої було постановлено ухвалу, має право подати апеляційну скаргу протягом пяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя: Колесник С. Г.
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/5284/16
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" липня 2016 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі :

головуючого судді Комаревцевої Л.В.,

за участю секретаря Борисова М.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 128 по вул. Кошиця, 5-А в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2016 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Позивач зазначив, що з 06.12.2013 перебуває у шлюбі з відповідачем, який зареєстровано Відділом реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 1154.

Від шлюбу мають сина - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Позивач вказує, що шлюбні відносини припинені, спільного господарства не ведеться.

За викладених обставин позивач вважає, що примирення не можливе, просить шлюб розірвати.

В судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги з підстав, викладених в позовній заяві.

Відповідач в судовому засіданні позов визнав.

Після поданих заяв сторін про обставини справи, судом було з'ясовано, що відповідач визнає позов у повному обсязі.

Згідно із ч. 4 ст. 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Як роз'яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи.

Оскільки під час розгляду справи відповідач визнав позов у повному обсязі і таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову у повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 3, 4, 8, 10, 11, 15, 57, 58, 60, 88, 174, 209, 212-215, 223 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 06.12.2013 Відділом реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 1154 між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 - розірвати.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя Комаревцева Л.В.
пр. № 2/759/1238/16
У Х В А Л А

30 червня 2016 року Святошинський районний суд м.Києва в складі:

головуючого судді - Чалої А.П.,

при секретарі - Котляр Ю.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві цивільну справу за позовом

ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про стягнення грошової компенсації вартості ? частини квартири, що перебуває

у спільній частковій власності, -

В с т а н о в и в :

В судовому засіданні представник позивачки заявив клопотання про призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи для вирішення питань, які на його думку, мають значення для правильного вирішення справи по суті та стосуються вартості спірної квартири і її ? частини, а також можливості її поділу в натурі, проведення якої просив доручити атестованому експерту ОСОБА_3 (АДРЕСА_3) і оплату за проведення експертизи просив покласти на позивачку.

Відповідач залишив питання на розсуд суду.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Згідно частини 1 ст.143 ЦПК України, для з*ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до правил частини 2 ст.133 ЦПК України, експертиза в справі призначається в порядку забезпечення доказів.

В даному випадку предметом спору є квартира АДРЕСА_1, зокрема стосовно можливості її поділу в натурі та стягнення грошової компенсації, а тому технічні питання представника позивачки стосовно спірного об*єкта нерухомого майна стосуються суті спору, потребують спеціальних технічних знань, у зв*язку із чим клопотання суд визнає обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 143, 144, 202 ч.1 п.5), 209, 210 ЦПК України, суд, -

У х в а л и в :

Клопотання задовольнити.

Призначити по справі судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручити атестованому судовому експерту ОСОБА_3 (АДРЕСА_3), попередивши експерта про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.

На вирішення експертизи поставити питання:

-Чи можливо з технічної точки зору виділити в натурі ? частину квартири за адресою: АДРЕСА_1 ?

-Якщо можливо, то вказати, які варіанти такого поділу ?

-Яка ринкова вартість квартири АДРЕСА_1 та ринкова вартість ? частини цієї квартири на час проведення експертизи ?

В розпорядження експертів надати матеріали цивільної справи №2/759/1238/16 та зобов*язати сторін надати експертам доступ до предмета дослідження у разі необхідності, а також надати їм необхідну для експертного дослідження документацію.

Оплату за проведення експертизи покласти на ОСОБА_1 (мешкає: АДРЕСА_4).

Провадження по справі на час проведення експертизи зупинити.

Ухвалу в частині зупинення провадження по справі може бути оскаржено до Апеляційного суду м.Києва через районний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом п*яти днів з дня проголошення ухвали.

Суддя:
У Х В А Л А

16 березня 2016 року суддя Іллічівського районного суду м. Маріуполя Донецької області ОСОБА_1., розглянувши цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

15.03.2016 року до суду надійшов позов Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Позовна заява має бути залишена без руху як така, що не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, згідно з якою позовна заява повинна містити, зокрема, ціну позову щодо вимог майнового характеру, зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування. Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці керується тим, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обовязків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Звертаючись до суду з позовом про стягнення заборгованості за кредитним договором, позивач всупереч вимогам п. 7 ч. 2 ст. 119 ЦПК України не додав до позовної заяви документи, які зазначені у переліку додатку, а саме: копія паспорта та ІПН відповідача.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і120 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи, що за таких обставин у суду немає можливості прийняти рішення, суд вважає за необхідне надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості залишити без руху, надавши позивачу для усунення недоліків строк пять днів з дня отримання ухвали, про що повідомити позивача, надіславши йому копію ухвали та розяснити, що у випадку, якщо вимоги не будуть виконані до зазначеного строку, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1
Дата документу "09" грудня 2016 р.
Справа № 320/7987/16-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2016 року. м. Мелітополь

Суддя Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області Пономаренко Л.Е., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Новенської сільської ради Мелітопольського району Запорізької області про визнання права власності в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

До Мелітопольського міськрайонного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1, в якій вона просить визнати за нею право власності на спадкове майно, що залишилось після смерті ОСОБА_2 з яким вона проживала без реєстрації шлюбу.

Дану заяву треба залишити без руху, оскільки вона подана з порушенням вимог ст.119 ЦПК України, а саме: виходячи зі змісту позовних вимог, позивач, посилаючись на те, що є спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_2 четвертої черги, тобто як особа, що мешкала зі спадкодавцем однією сімєю не менш як пять років до часу відкриття спадщини, просить визнати за нею право власності на спадкове майно.

Необхідність звернення до суду обґрунтовує тим, що нотаріус відмовив в оформленні спадщини, так як не прийняв в якості доказу проживання однією сімєю довідку з місце проживання.

При умові не встановлення цього факту не є зрозумілим, чому позивач намагається оформити право власності на спадкове майно через судове рішення, адже відповідно до Постанови Пленуму ВС України Про судову практику у справах про спадкування, якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім'єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо. До позовної заяви рішення про встановлення певних фактів, які дозволяють в подальшому оформити спадкове майно у встановленому законом порядку не долучено, позовна заява не містить посилання на існування такого рішення.

Зазначені обставини перешкоджають відкриттю провадження у справі, тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для виправлення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Новенської сільської ради Мелітопольського району Запорізької області про визнання права власності в порядку спадкування - залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків - пять днів з дня отримання заявником копії ухвали про залишення заяви без руху.

У разі невиконання вищевказаного у встановлений термін, заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.Е.Пономаренко
Провадження №2/761/2043/2016
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

10 березня 2016 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Макаренко І.О.

при секретарі Нечипорук А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб, посилаючись на те, що з 31 серпня 2003 року перебуває з відповідачем у шлюбі, зареєстрованому Донецьким міським відділом реєстрації актів громадянського стану Донецького обласного управління юстиції, актовий запис № 1096. Сімейне життя не склалося через відсутність взаєморозуміння між сторонами, розходження поглядів на сімейні відносини та сімейні обов'язки з ведення спільного господарства, через що, з вересня 2014 року фактичні шлюбні відносини між ними припинилися, спільне господарство не ведуть, вважає, що подальше сумісне життя і збереження сім'ї неможливе.

Позивач в судове засідання не з'явився, направив до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не з'явилась, направила до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги визнала в повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Сторони зареєстрували шлюб 31 серпня 2003 року у Донецькому міському відділі реєстрації актів громадянського стану Донецького обласного управління юстиції, актовий запис № 1096 (а. с. 4).

Від шлюбу мають неповнолітню доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а. с. 6).

Згідно ст. 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Суд вважає, що подальше спільне життя подружжя і збереження сім'ї суперечить інтересам позивача та інтересам їхньої дитини, так як сторони з вересня 2014 року разом не проживають, не ведуть спільного господарства, не мають спільного бюджету, не підтримують шлюбних стосунків, наміру зберігати сім'ю не мають, що є підставою для розірвання шлюбу.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 105, 112, 235 Сімейного кодексу України, ст. ст. 10, 60, 213, 215, 224-226 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Позов задовольнити в повному обсязі.

Шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 31 серпня 2003 року у Донецькому міському відділі реєстрації актів громадянського стану Донецького обласного управління юстиції, актовий запис № 1096 - розірвати.

Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_2 прізвище «ОСОБА_2».

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня отримання його копії.

Суддя:
Провадження № 2/344/5048/16
У Х В А Л А

29 листопада 2016 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський міський суд Івано-Франківської області

в складі : головуючої судді: Польської М.В.,

за участю секретаря c/з: ОСОБА_1,

постановивши на обговорення клопотання про витребування доказів у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Х-Адванс» до ОСОБА_2 та ОСОБА_3, третя особа ГК «Соколи», про визнання недійсним договору та скасування рішення про державну реєстрацію переходу речових прав, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Х-Адванс» звернулося до Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області з позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання недійсним договору та скасування рішення про державну реєстрацію переходу речових прав.

Ухвалою Івано-Франківського міського суду від 29.11.2016 року було залучено до участі в справі в якості третьої особи ГК «Соколи».

У судовому засіданні постановлено на обговорення питання про витребування доказів.

Відповідно до ст. 137 ЦПК України у випадках, коли щодо отримання доказів у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, є складнощі, суд за їх клопотанням зобов'язаний витребувати такі докази. Клопотання про витребування доказів має бути подано до або під час попереднього судового засідання, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, - до початку розгляду справи по суті із долученням відомостей про неможливість отримання таких доказів особисто стороною або іншою особою, яка бере участь у справі.

На підставі викладеного, керуючись ст. 137, 209, 210 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Витребувати у приватного нотаріуса Івано-Франківського міського нотаріального округу ОСОБА_4 належним чином засвідчені документи:

- договір купівлі-продажу гаражу посвідченого 05.01.2015 року за № 23, розташованого за адресою м.Івано-Франківськ, Гаражний кооператив «Соколи», гараж № 18, ряд №4, ділянка №2 (реєстраційний номер обєкта нерухомого майна 1), укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_5;

- документи на підставі яких укладено оскаржуваний правочин;

- рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний № 18519144 від 05.01.2015 року.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який вимагає суд, взагалі або у встановлені судом строки, зобов'язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п'яти днів з дня отримання ухвали.

За неповідомлення суду про неможливість подати докази, а також за неподання доказів, у тому числі і з причин, визнаних судом неповажними, винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов'язку подати суду докази.

Ухвала може бути оскаржена у порядку та строки передбачені ст. 294-296 ЦПК України.

Суддя: Польська М.В.