Справа № 405/4658/16-ц
Провадження №2/405/825/16
У Х В А Л А

17 червня 2016 року Суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Іванова Л.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, поданої в інтересах позивача представником ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_4, Головне управління юстиції в Кіровоградській області, реєстраційна служба ОСОБА_5 міського управління юстиції Кіровоградської області про зняття арешту з майна,-

В С Т А Н О В И Л А:

Представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_6 в інтересах позивача 15.06.2016 року звернулася до суду з даним позовом до ОСОБА_3, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_4, Головне управління юстиції в Кіровоградській області, реєстраційна служба ОСОБА_5 міського управління юстиції Кіровоградської області, в якому просить зняти арешт з обєкту нерухомого майна квартири АДРЕСА_1, накладеного на підставі постанови державного виконавця Ленінського ВДВС ОСОБА_5 МУЮ від 28.05.2005 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 4 ст. 10 ЦПК України суд сприяє особам, які беруть участь у справі у здійсненні їх прав, тому вивчивши зміст вказаної заяви, вважаю за необхідне запропонувати представнику позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_7 привести позовну заяву про зняття арешту з майна у відповідність до вимог ст. 119 ЦПК України.

Вимоги щодо форми і змісту позовної заяви встановлені ст. 119 ЦПК України.

Згідно з п.2 ч.2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити імя (найменування) позивача і відповідача, а також імя представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів звязку, якщо такі відомі.

Відповідно до ч. 1 ст. 30 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі у справах позовного провадження є позивач та відповідач.

Відповідач в рамках цивільного процесу - це особа, яка за цивільною позовною заявою позивача притягається до відповідальності за порушення чи оспорення її прав та охоронюваних інтересів, а також у передбачених законом випадках, й інші особи, на адресу яких спрямована вимога позивача, яка знайшла своє аргументування та вираження у відповідній позовній заяві.

При цьому, відповідно до вимог ст. ст. 28, 29 ЦПК України позов може бути пред'явлено лише до особи, яка володіє цивільною і цивільно-процесуальною правоздатністю й дієздатністю.

Як вбачається з матеріалів, доданих до позову, відповідач ОСОБА_3, який є батьком позивача та який відповідно до заповіту від 11.12.2010 року заповів усе своє майно позивачу, в т.ч. і на яке накладений арешт, на підставі постанови державного виконавця ВДВС Ленінського МУЮ від 28.05. 2005 року, 05 грудня 2015 року помер, про що свідчить свідоцтво про смерть серії І-ОЛ № 216791 видане міським відділом по державній реєстрації смертей ОСОБА_5 міського управління юстиції 05 грудня 2015 року, актовий запис № 3159.

Тобто, на момент звернення до суду 15.06.2016 року, відповідач ОСОБА_3, позбавлений правоздатності (правоздатність - це передбачена нормами права здатність (можливість) індивіда мати суб'єктивні юридичні права і виконувати суб'єктивні юридичні обов'язки. Правоздатність виникає з моменту народження і припиняється зі смертю особи), отже, відповідач не може мати суб'єктивні юридичні права і виконувати суб'єктивні юридичні обов'язки.

Таким чином, позов до померлої фізичної особи не може бути пред'явлено.

Крім того, у разі вирішення питання в порядку ст. 37 ЦПК України про процесуальне правонаступництво, позивач ОСОБА_1, яка є спадкоємцем за заповітом після смерті спадкодавця батька ОСОБА_3, тим самим є правонаступником останнього, та не може бути одночасно і позивачем і відповідачем по справі.

Чинним ЦПК України не передбачено пред'явлення позову до особи після її смерті, оскільки як ЦПК України, так і ЦК України передбачають право пред'явлення у такому разі позову безпосередньо до спадкоємців фізичної особи в межах вартості майна, одержаного в спадщину, у разі якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів, доданих до позовної заяви, арешт на все майно, що належить ОСОБА_3 накладено постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження винесеної державним виконавцем Ленінського ВДВС ОСОБА_5 МУЮ 26 травня 2005 року при примусовому виконанні виконавчого листа, виданого 30.10.1989 року, Ленінським районним судом м. Кіровограда, а тому відповідачем має бути орган, який накладав арешт на квартиру АДРЕСА_1, враховуючи викладене, вважаю за необхідне запропонувати представнику позивача визначитись у встановленому законом порядку із субєктивним складом відповідачів за предявленими вимогами про зняття арешту з майна.

Враховуючи, що даний позов подано без додержання вимог, викладених в ст.119 ЦПК України, то відповідно до ч.1 ст.121 ЦПК України він підлягає залишенню без руху з наданням представнику позивача строку для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання останнім ухвали.

Керуючись ст.119, ч. 1 ст. 121 Цивільного процесуального кодексу України,-

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1, поданої в інтересах позивача представником ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_4, Головне управління юстиції в Кіровоградській області, реєстраційна служба ОСОБА_5 міського управління юстиції Кіровоградської області про зняття арешту з майна залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання представнику позивача ухвали.

Запропонувати представнику позивача в установлений строк виправити зазначені в ухвалі недоліки.

В разі невиконання указаної вимоги заява буде вважатись неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ленінського районного суду

м. Кіровограда Л.А. Іванова