УХВАЛА

іменем україни

05 грудня 2016 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Кицюк В.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Київської міської ради, треті особи: ОСОБА_4, ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5, ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7, ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_8, Служба у справах дітей Солом?янської районної в місті Києві державної адміністрації про встановлення права користування житловим будинком, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачі звернулись до суду із вищезазначеним позовом, в якому просять суд винести рішення, яким зобов?язати відповідача, Київську міську раду, надати позивачам, ОСОБА_2, ОСОБА_3, право користування житловим будинком, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1; винести рішення яким закріпити за ОСОБА_2, право користування наступними приміщеннями в будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, а саме приміщення позначені в Технічному паспорті від 19.11.1999 під номерами: 2-1 веранду площею 8,7 кв.м., 2-2 кухня площею 9,3 кв.м., 2-3 передпокій площею 9,0 кв.м., 2-4 житлова кімната площею 9,5 кв.м., 2-5 житлова кімната площею 15,4 кв.м., 3-1 веранда площею 7,2 кв.м., 3-2 ванна кімната площею 3,0 кв.м., 3-3 кухня площею 6,4 кв.м., 3-4 житлова кімната площею 16,5 кв.м., І тамбур площею 2,1 кв.м.; та закріпити за ОСОБА_3 право користування наступними приміщеннями в будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, а саме приміщення позначені в Технічному паспорті від 19.11.1999 під номерами: 4-1 передпокій площею 8,2 кв.м., 4-2 кухня площею 7,1 кв.м., 4-3 житлова кімната площею 21,9 кв.м., 4-4 веранда площею 7,6 кв.м., ІІ коридор площею 11,1 кв.м., 5-1 передпокій площею 7,0 кв.м., 5-2 кухня площею 12,3 кв.м., 5-3 житлова кімната площею 7,1 кв.м., 5-4 житлова кімната площею 16,7 кв.м., 5-5 коридор площею 6,0 кв.м., 5-6 ванна площею 2,5 кв.м., І тамбур площею 3,4 кв.м.

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі, суд приходить до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, окрім позивачів в спірному житловому приміщенні зареєстровані та проживають ще 5-ть осіб. Крім того, на обов?язкову частку після смерті ОСОБА_10 мають її діти ОСОБА_11 та ОСОБА_12.

Враховуючи вищевикладене позивачам необхідно вказати правові підстави надання спірного житлового домоволодіння в користування саме їм із розподіленням лише між ними певних житлових приміщень, із зазначенням правових підстав не включення перелічених вище осіб до складу тих хто має право на користування спірним приміщенням.

Згідно ст. 61 ЖК України користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви ідеальна частка ОСОБА_10 в домоволодінні по АДРЕСА_1 є ціле домоволодіння. Згідно з рішення № 1400 Виконавчого комітету Московської районної ради депутатів трудящих м. Києва ОСОБА_10 та ОСОБА_13 належить ? частина будинку по АДРЕСА_1. Доказів укладення померлою ОСОБА_10 будь-яких договорів найму житлового приміщення та перебування цього приміщення на балансі державного чи громадського житлового фонду суду не надано. А тому, позивачам необхідно надати правове обґрунтування підстав звернення до суду саме з такими позовними вимогами, виходячи з наданих самими позивачами документів.

За твердженням позивача ОСОБА_3 він проживає у спірному домоволодіння з народження, а тому має право на встановлення права користування даним приміщенням. Однак, як вбачається з матеріалів позовної заяви ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 з 10.10.1995. А тому, позивачу необхідно надати правове обґрунтування своїх власних тверджень, а також обґрунтувати підстави надання права користування спірним домоволодінням саме йому, який зареєстрований з 10.10.1995, а не наприклад ОСОБА_14, яка зареєстрована за цією адресою з 20.11.1976.

Суд акцентує увагу позивача на тому, що зазначити докази слід саме на цій стадії - пред`явлення позову, а вже їх представлення суду - можливе під час розгляду справи в разі відкриття провадження у справі.

Дотримання вимог ст.119 ЦПК України при пред`явленні позову в суд є імперативним правилом в тому числі і для суду на предмет перевірки позову і долучених до нього матеріалів і недопущення відкриття провадження і призначення непідготовленої справи (позову) до розгляду. Позовна заява не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без дотримання вимог, викладених у ст. ст. 119, 120 ЦПК України постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо ж позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не виконає всі вимоги, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Де Жуффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.119-121 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Київської міської ради, треті особи: ОСОБА_4, ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5, ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7, ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_8, Служба у справах дітей Солом?янської районної в місті Києві державної адміністрації про встановлення права користування житловим будинком - залишити без руху.

Роз'яснити позивачеві, що зазначені в ухвалі недоліки ним можуть бути усунені протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали шляхом подачі позовної заяви в новій редакції з урахуванням виправлення зазначеним судом недоліків.

Якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, заява буде вважатись неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В.С. Кицюк