Провадження № 2/760/2943/16
В справі №760/3832/16-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 квітня 2016 року суддя Солом'янського районного суду м. Києва Усатова І.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності,-

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2.

Відповідно до п. 7 постанови №2 Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК.

У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те,

що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й

бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і

зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Якщо заява не відповідає вимогам статей 119, 120 ЦПК або не сплачено судовий збір чи не оплачено витрати на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи, суддя відповідно до вимог статті 121 ЦПК постановляє ухвалу, в якій повинні бути зазначені конкретні підстави залишення заяви без руху, в тому числі й розмір несплачених судових витрат, і надає строк для усунення недоліків, тривалість якого визначається в кожному конкретному випадку з урахуванням характеру недоліків, реальної можливості отримання копії ухвали, яка повинна бути надіслана заявнику негайно, та їх виправлення.

Якщо порушення правил статей 119, 120 ЦПК виявлені при розгляді справи, вони усуваються в ході судового розгляду або настають наслідки, передбачені пунктом 8 частини

першої статті 207 ЦПК .

У зв'язку з невідповідністю позовної заяви вимогам ст.119 ЦПК України, ухвалою судді від 02.03.2016 року позивачеві був наданий строк для усунення недоліків позовної заяви, а саме:

-конкретизувати позовні вимоги, оформити позовні вимоги відповідно до вимог форми та змісту позовної заяви, передбаченими ЦПК України;

-зазначити ціну позову та надати належні докази вартості об'єкту нерухомого майна;

-надати документ, що підтверджує сплату судового збору або документи, що підтверджують звільнення від вказаних витрат.

На виконання вищезазначеної ухвали судді позивачкою було подано 19.04.2016 року до суду уточнену позовну заяву.

В першій редакції позовної заяви позивачка позовних вимог не зазначила.

У новій редакції позовної заяви вказала наступні позовні вимоги: розірвання договору дарування ВЕМ №569634, повернення у її власність гаражний бокс № 96.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України.

Позивачка просить розірвати договір дарування ВЕМ №569634, однак не зазначила між ким і коли укладений, ким посвідчений договір дарування.

Серед наданих нею додатків до позовної заяви є звіт про незалежну оцінку вартості гаражного боку №96, загальною площею 17.40 м., що знаходиться на території гаражно-будівельного кооперативу «КОСМОС» за адресою : м. Київ, просп. Червонозоряний, 8-а від 11.03.2016 року, посилаючись на який позивачка зазначила ціну майнових позовних вимог в сумі 59 105,00 грн.

Пунктом 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом "Про Державний бюджет України на 2016 рік" установлено на 2016 рік мінімальну заробітну плату у місячному розмірі з 1 січня - 1378 гривні.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір", який діє на дату звернення з позовною заявою, встановлені ставки судового збору в таких розмірах: за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана: фізичною особою або фізичною особою - підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Виходячи з вищенаведеного, позивачка додала до позовної заяви документ, що підтверджує сплату нею судового збору за позовні вимоги майнового характеру, а саме: оригінал квитанції на суму 591 грн. 05 коп.

З поданої уточненої позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено окрім майнової позовної вимоги, ще й одну самостійну немайнову.

Проте доказів сплати позивачкою судового збору за позовну вимогу немайнового характеру, а саме: розірвання договору дарування, не надано. Хоча позивачкою зазначено, що вона є учасником війни, проте документів, що підтверджують звільнення від вказаних витрат не надано.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір", який діє на дату звернення з позовною заявою, встановлені ставки судового збору в таких розмірах: за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана: фізичною особою 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору, не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві або залишення заяви без розгляду.

За таких обставин, суд вважає за необхідне залишити без руху уточнюючу позовну заяву в частині немайнової вимоги у зв'язку із несплатою судового збору .

При таких обставинах, керуючись ст.119. 121 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: