У Х В А Л А

12.08.2016 Справа №607/8690/16-ц

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Сливка Л.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення від права на спадкування та визнання права власності в порядку спадкування за заповітом,

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 подала до суду позовну заяву до відповідача ОСОБА_2, в якій просить усунути від права на спадкування 1/6 обовязкової частки відповідача ОСОБА_2 та визнати за нею право власності на квартиру №1, що знаходиться за адресою: вул. С. Крушельницької, 53 в м. Тернополі, в порядку спадкування за заповітом після померлої 26 травня 2013 року ОСОБА_3.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суддя приходить до висновку, що даний позов підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до ст. 119 ЦПК України позовна заява має містити відомості, передбачені пунктами 1-7 частини другої зазначеної статті, та відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Згідно з п. 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України в позовній заяві має бути зазначено ціну позову щодо вимог майнового характеру. Однак, позивачкою не зазначено ціну вказаного позову.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 80 ЦПК України в позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві власності ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Як зазначено у договорі купівлі продажу квартири серії АВО №115701 від 23 жовтня 2000 року вартість спірної квартири становить 2672, 65 гривень, аналогічна вартість зазначена також в технічному паспорті виготовленому 13 листопада 2000 року, однак у звязку із зростанням ринкових цін протягом 2000-2016 років інвентаризаційна вартість, яка зазначена у договорі купівлі-продажу не відображає дійсної вартості квартири станом на момент подання позовної заяви до суду.

Таким чином, з метою визначення дійсної вартості спірного майна квартири, позивачка вправі звернутися до субєктів оцінної діяльності.

Відповідно до розяснень Пленуму Верховного Суду України, наданих у п. 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно визначається з урахуванням вартості спірного майна. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача.

Згідно із вимогами п.п.1 п. 1ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, тобто 551, 20 гривень та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, тобто 6890 гривень. Відповідно до п.п. 2 п. 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання позивачем фізичною особою або фізичною особою-підприємцем позовної заяви немайнового характеру, ставки судового збору встановлюються в розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, що становить 551, 20 гривень.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У поданій позовній заяві позивачем заявлено дві вимоги, одна з яких немайнового, інша майнового характеру, зокрема:

1)усунення від права на спадкування 1/6 обовязкової частки відповідача ОСОБА_2;

2)визнання права власності на квартиру №1, що знаходиться за адресою: вул. С. Крушельницької, 53 в м. Тернополі, в порядку спадкування за заповітом після померлої 26 травня 2013 року ОСОБА_3.

Таким чином, за подання вказаної позовної заяви, позивачці необхідно сплатити судовий збір за позовну вимогу немайнового характеру 551, 20 гривень та за позовну вимогу майнового характеру - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Однак, позивачкою сплачено лише 551, 20 гривень судового збору, таким, чином слід доплатити суму судового збору, виходячи із вартості спірного майна.

Крім цього, долучені до матеріалів позовної заяви копії документів неналежним чином виготовлені, зміст яких неможливо прочитати.

Згідно ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 119 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи вищенаведені обставини, суддя вважає, що дану позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачці пятиденний термін з дня отримання копії ухвали суду для усунення вказаних недоліків.

Судовий збір сплатити за наступними реквізитами рахунку та оригінал квитанції про оплату подати до суду у вищевказаний строк:

розрахунковий рахунок: 0002, код одержувача: 37977726; банк одержувача ГУДКC України в Тернопільській області; одержувач УК м. Тернопіль/м. Тернопіль/22030001, код бюджетної класифікації 22030001; МФО 838012 призначення платежу судовий збір за позовом ОСОБА_1, код 02886692, пункт 1.5.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення від права на спадкування та визнання права власності в порядку спадкування за заповітом залишити без руху, надавши позивачці у термін протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали судді для усунення вказаних недоліків.

Судовий збір сплатити за вищевказаними реквізитами рахунку, а оригінал квитанції про оплату судового збору подати до суду

У випадку невиконання вказаних вимог у встановлений строк, заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Суддя Л. М. Сливка