overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 591/6377/15-ц
Провадження № 2-п/591/17/16
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 березня 2016 року Зарічний районний суд м. Суми в складі:

головуючого в особі судді - Клименко А.Я.

при секретарі - Сотник К.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Суми заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 06 січня 2016 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, 3-я особа: Приватно ремонтно-будівельне підприємство «Рембуд» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди внаслідок залиття квартири-

встановив :

Заочним рішенням Зарічного районного суду м. Суми від 06 січня 2016 року, ухваленим в справі за зазначеним позовом, позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено частково, стягнуто з ОСОБА_1 на її користь 7757 грн. 20 коп. в рахунок відшкодування завданої матеріальної шкоди, 2500 грн. в рахунок відшкодування завданої моральної шкоди, 243 грн. 60 коп. судових витрат, а всього 10500 грн. 80 коп..

Відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення, та зазначає, що він не був належним чином повідомлений про день та час розгляду справи, також вказує, що судом не були встановлені всі обставини по справі, вказує на обставини, які на його думку, мають істотне значення для вирішення даної справи, зокрема на те, що судом не повністю було досліджено акти КП «Сумижитло» СМР складені 18.08.2014 року та 08.05.2015 року в звязку з тим, що при складенні актів, комісія до його квартири не заходила, причини залиття в його квартирі не встановлювалися, жодних підписів про ознайомлення з даними актами він не ставив, з висновками даних актів його не було ознайомлено.

Позивачка в судовому засіданні заперечує проти задоволення заяви про перегляд заочного рішення.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з»явився, про день та час слухання справи повідомлявся.

Суд, заслухавши позивачку, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява не підлягає задоволенню з таких підстав:

Відповідно до п.2 ч.3 ст.231 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про розгляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Відповідно до ст.232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з»явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Заявник ОСОБА_1 не посилається на будь-які додаткові докази, які б не були відомі суду та мають істотне значення для правильного вирішення справи, а лише виклав свої заперечення проти доказів, наданих позивачем.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що підстави для скасування заочного рішення суду відсутні.

Керуючись ст.ст. 231, 232 ЦПК України, суд -

ухвалив :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ А.Я.КЛИМЕНКО
Справа № 539/536/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 березня 2016 року Лубенський міськрайонний суд

Полтавської області

В складі: головуючого судді - Волювача О. В.

при секретарі - Джадан І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Лубнах справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

У позові вказав, що 12 вересня 2003 року вони з відповідачкою зареєстрували шлюб. Від шлюбу мають дочку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Однак, подружнє життя з відповідачкою не склалось. Підставою для розірвання шлюбу є надмірне вживання алкоголю та невиконання сімейних обов'язків. Позивач вважає, що їх сім»я перестала існувати і подальше збереження їх шлюбу неможливе та прохає суд розірвати шлюб з відповідачкою.

В судовому засіданні позивач свої вимоги підтримав повністю, наполягає на розірванні шлюбу та прохає стягнути з відповідачки на його корить понесені судові витрати по сплаті судового збору

Відповідачка ОСОБА_2 в судове засідання не з»явилася, направивши до суду письмову заяву з проханням розглянути справу без її участі, на розірвання шлюбу згодна. Після розірвання шлюбу прохає залишити їй прізвище «ОСОБА_2» (а.с.18).

З'ясувавши обставини справи, заслухавши пояснення позивача, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Згідно ст. 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб між собою 12 вересня 2003 року (а.с.10). Від шлюбу мають малолітню дочку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.11).

Судом також встановлено, що сторони проживають окремо, подружніх стосунків не підтримують з 2012 року, спільне господарство не ведуть, намірів зберегти сім'ю не мають, шлюбні відносини між ними припинені. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Судові витрати підлягають стягненню з відповідачки на користь позивача відповідно ст. 88 ЦПК України (а.с.1).

Керуючись ст.ст. 104, 105, 110, 112 Сімейного кодексу України, ст.ст. 10, 60, 88, 212-215 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Шлюб, зареєстрований 12 вересня 2003 року відділом реєстрації актів громадянського стану м. Лубни Полтавської області під актовим записом №241 між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, розірвати.

При внесенні відомостей до державного реєстру актів цивільного стану громадян відповідачці залишити прізвище «ОСОБА_2».

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 551 грн. 20 коп. судового збору.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Полтавської області протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу до апеляційного суду Полтавської області через суд першої інстанції протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя Лубенського

міськрайонного суду Волювач О. В.
Справа № 580/252/16-ц
Номер провадження 2/580/143/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 березня 2016 року Лебединський районний суд

Сумської області

В складі: головуючого судді - Гури А. О.,

секретаря судового засідання - Ткаченко Я.О.

з участю:позивачки - ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Лебедині справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася до суду з вищезазначеним позовом до відповідача, мотивуючи свої вимоги тим, що 14.11.2009 року в Лебединському міському відділі реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Сумській області вона зареєструвала шлюб з відповідачем, актовий запис № 205. Від шлюбу народилися діти: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2. Сімейне життя між ними не склалося, так як вони мають різні погляди на сімейне життя, тому в грудні 2014 року вони припинили спільне проживання і кожен з них створив нові сім'ї. У зв'язку з цим вона звернулася до суду і просить розірвати між ними шлюб, бо не має намірів на збереження сім'ї.

В судовому засіданні позивачка підтримала заявлені нею позовні вимоги та просить після розірвання шлюбу залишити їй шлюбне прізвище - ОСОБА_1.

Відповідач в судове засідання не з'явився, але надіслав до суду заяву, в якій повністю визнав позовні вимоги, вважає, що сім'я розпалась і зберегти її немає можливості, просить справу розглядати у його відсутності.

Вислухавши позивачку та вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов обґрунтований, позовні вимоги витікають із шлюбно-сімейних правовідносин i на підставі ст. ст. 110-112 Сімейного кодексу України підлягають задоволенню.

В судовому засіданні встановлено, що з 14.11.2009 року сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі, що стверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 14.11.2009 року (а.с.6). В шлюбі народилися діти: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.7,8).

Протягом сімейного життя між сторонами склалися неприязні стосунки, вони втратили повагу одна до одної, тому в грудні 2014 року припинили спільне проживання, не маючи намірів на збереження сім'ї, а отже сім'я розпалася остаточно i зберегти шлюб немає можливості, бо кожен з них має нові сім'ї.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 10, 15, 60, 88, 209, 213, 214, 215, 218 ЦПК України, ст.ст. 110, 112 Сімейного Кодексу України, суд

В И Р I Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задоволити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, укладений 14.11.2009 року в Лебединському міському відділі реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Сумській області , актовий запис 205.

Залишити позивачці шлюбне прізвище - ОСОБА_1.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Сумської області через Лебединський районний суд протягом 10 днів з дня його проголошення, а відповідачем - в той же строк з дня отримання копії рішення.

Суддя Гура А. О.
справі № 599/549/16-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" червня 2016 р.

Зборівський районний суд Тернопільської області

в складі головуючого судді Кучера І.Б.

при секретарі Гнатишин Н.Я.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Зборові справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із позовною заявою в якій просить визнати договір купівлі-продажу нежитлової будівлі магазину в м. Зборові по вул. Б. Хмельницького, 60 А, Зборівського району Тернопільської області, який укладено 24 березня 2012 року між ним та відповідачем, дійсним та визнати за ним право власності на дане майно, посилаючись на те, що він купив вищевказане майно і сплатив за нього домовлену суму.

В судовому засіданні представник позивача позов підтримала повністю з мотивів викладених у позовній заяві.

Відповідач в судовому засіданні позов визнав та не заперечує проти його задоволення.

Суд вислухавши пояснення сторін по справі, дослідивши представлені докази, вважає, що позов слід задовольнити, виходячи з такого.

Відповідно до ч.2 ст. 220 ЦК України, якщо сторони домовилися щодо усіх істотних умов договору, що підтверджується письмовими доказами, і відбулося повне або часткове виконання договору, але одна із сторін ухилилася від його нотаріального посвідчення, суд може визнати такий договір дійсним. У цьому разі наступне нотаріальне посвідчення договору не вимагається.

Частина 2 статті 328 ЦК України зазначає, що право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Судом встановлено, що нежитлова будівля магазину в м. Зборові по вул. Б. Хмельницького, 60 А, Зборівського району Тернопільської області, належить ОСОБА_2

24 березня 2012 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було укладено договір купівлі-продажу будівлі нежитлової будівлі магазину в м. Зборові по вул. Б. Хмельницького, 60 А, Зборівського району Тернопільської області.

На момент укладенні договору купівлі-продажу спірне майно під заставою і арештом не перебувало. На підтвердження укладеної угоди, позивачем сплачено відповідачу домовлену суму згідно договору. Однак, відповідач від оформлення документів ухиляються, що суперечить умовам договору, а тому у відповідності до ч.2 ст. 220 ЦК України, цей договір купівлі продажу слід визнати дійсним, оскільки позивач повністю виконав умови договору.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.10, 60, 212, 215 ЦПК України, ч. 2 ст. 220, 328 ЦК України,-

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати договір купівлі продажу будівлі нежитлової будівлі магазину в м. Зборові по вул. Б. Хмельницького, 60 А, Зборівського району Тернопільської області, який укладено 24 березня 2012 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, дійсним.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на нежитлову будівлю магазину в м. Зборові по вул. Б. Хмельницького, 60 А, Зборівського району Тернопільської області.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Тернопільської області через Зборівський районний суд протягом 10-ти днів.

Суддя підпис Копія вірна

Голова Зборівського

районного суду ОСОБА_3
Справа № 521/9732/16-ц
Провадження № 2/521/3931/16
У х в а л а

"03" червня 2016 р. м. Одеса

Суддя Малиновського районного суду м. Одеси Мазун І.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 міської ради, третя особа ОСОБА_2 державна нотаріальна контора про визнання прав власності у порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В :

До Малиновського районного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 міської ради, третя особа ОСОБА_2 державна нотаріальна контора про визнання прав власності у порядку спадкування.

Розглянувши матеріали позовної заяви, вважаю, що вказана позовна заява підлягає залишенню без руху за наступними обставинами.

Відповідно до ч.1 ст. 122 ЦПК України суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно з п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI, зі змінами, внесеними згідно Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22 травня 2015 року № 484-VIII, які набрали чинності 01.09.2015р., розмір ставки судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (від 551,20 грн. але не більше 6890 грн.).

Позивачем сплачено судовий збір за подання до суду позовної заяви щодо визнання права власності в сумі 551,21грн., та не вказано ціну позову, що не надає можливість суду визначити який саме судовий збір необхідно сплатити позивачу. Згідно з п.2 ч.1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Суд розяснює, що ціну позову можливо встановити шляхом звернення позивача до відповідних експертних та інших установ для визначення оцінки майна після визначення якої можливо встановити ціну позову і сплатити відповідний розмір судового збору.

Відповідно до п.4 ч.2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Відповідно до ст.121 ЦПК України позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статті 119 ЦПК України або не сплачена судовим збором, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Посилаючись на викладене, вважаю, що вказана позовна заява підлягає залишенню без руху.

У випадку, якщо позивач виконає вимоги викладені в ухвалі суду у встановлений судом строк, позовна заява буде вважатися поданою у день первісного звернення до суду.

Керуючись ст.ст. 3, 119, 121 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 міської ради, третя особа ОСОБА_2 державна нотаріальна контора про визнання прав власності у порядку спадкування - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення вказаних в ухвалі судді недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання ухвали позивачем, інакше його позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: І.А.Мазун
печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

19 січня 2016 року суддя Печерського районного суду м. Києва Фаркош Ю.А., розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спільну частку майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся з позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності на спільну частку майна подружжя.

Ухвалою судді Печерського районного суду м. Києва від 19 січня 2016 року відкрито провадження у вказаній справі.

Одночасно з позовом позивач подав до суду заяву про вжиття заходів забезпечення позову, в якій просить в якості забезпечення позову накласти арешт на машиномісце НОМЕР_1 в підземному паркінгу, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Своє клопотання позивач обґрунтовує тим, що існує ризик відчуження майна відповідачем і такий вид забезпечення позову, як накладення арешту на майно відповідача в разі задоволення позовних вимог дозволить уникнути неможливості виконання рішення по справі.

Згідно ст. 151 ЦПК України забезпечення позову за заявою осіб, які беруть участь у справі, допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

При цьому, загроза утруднення або неможливості виконання рішення суду наявні тоді, коли у сторони спору до його вирішення є можливість розпорядитися об'єктом прав, що став предметом спору.

Відповідно до ч. 2 ст. 151 ЦПК України у заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено; причини, у зв'язку з якими потрібно забезпечити позов; вид забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Разом з тим, у заяві про забезпечення позову заявник не вказав причини, у зв'язку із якими необхідно вжити заходи забезпечення позову.

Заявник, звертаючись із заявою не обґрунтував та не навів обставин, із яких суд міг би дійти висновку, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, не надав доказів того, що вжиття судом заходів щодо накладення арешту на машиномісце НОМЕР_1 в підземному паркінгу, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 буде співмірним із заявленими позивачем вимогами.

За таких обставин приходжу до висновку, що підстав для задоволення заяви про забезпечення позову на момент розгляду такої заяви немає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 151-153, 210, 293 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спільну частку майна подружжя, - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва через Печерський районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Ю.А. Фаркош
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08.06.2016 Справа №607/6066/16-ц

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Стельмащук П.Я., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів за невиконаним договором купівлі продажу ,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд із позовом до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів за невиконаним договором купівлі продажу.

Відповідно до вимог ст.119 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів що додаються до позовної заяви. До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання.

Згідно із вимогами ст.120 Цивільного процесуального кодексу України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Дана позовна заява не відповідає вимогам ст.119 - 120 ЦПК України, зокрема, позивачем не сплачено судовий збір та не додано до заяви її копії та копії всіх документів, що додаються, для відповідача.

Згідно із вимогами ч.2 ст.4 до Закону України «Про судовий збір», судовий збір за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою сплачується у розмірі 1 % від ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

В даному випадку мінімальна заробітна плата становить 1378грн., а тому позивачу слід сплатити судовий збір в розмірі 797,78грн.

За нормами ст.121 ЦПК України заява, подана без додержання вимог, викладених у ст.ст.119-121 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За вказаних обставин, позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 119-121 ЦПК України, Законом України «про судовий збір»,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів за невиконаним договором купівлі продажу - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання ними ухвали суду.

У випадку невиконання вимог даної ухвали заява буде вважатись неподаною і підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя П.Я.Стельмащук
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09.06.2016 Справа №607/6030/16-ц

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Стельмащук П.Я., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про дачу дозволу на виїзд дитини за кордон без згоди батька ,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась в суд із позовом до ОСОБА_2 про дачу дозволу на виїзд дитини за кордон без згоди батька.

Відповідно до вимог ст.119 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів що додаються до позовної заяви. До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно ч.1 п.7 Постанови Пленуму Верховного суду України №2 від 12.06.2009 року "Про застосування норм цивільного законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції", у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Дана позовна заява не відповідає вказаним вимогам, зокрема, позивач посилається на те, що перебувала в зареєстрованому шлюбі із відповідачем, в шлюбі народилась дитина, яка зареєстрована та проживає разом із позивачем, дитина часто хворіє, відповідач добровільно не дає згоди на виїзд дитини за кордон та чинить перешкоди, однак не зазначає доказів, які підтверджують дані обставини.

Відповідно до вимог ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір", ставка судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру сплачується фізичною особою у розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

В порушення вимог Закону України «Про судовий збір» позивачем подано дублікат квитанції про сплату судового збору в ромірі 551,20грн., однак дублікат не є підтвердженням сплати судового збору.

За нормами ст.121 ЦПК України заява, подана без додержання вимог, викладених у ст.ст.119-121 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За вказаних обставин, позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про дачу дозволу на виїзд дитини за кордон без згоди батька - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання ними ухвали суду.

У випадку невиконання вимог даної ухвали заява буде вважатись неподаною і підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя П.Я.Стельмащук