Справа №2/359/1574/2016
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 червня 2016 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Саган В.М.,

при секретарі Степаненко А.О.

розглянувши у відкритому засіданні в м. Борисполі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Бориспільської міської ради Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини ,-

встановив:

17.05.2016 року позивач звернувся до суду з вказаним позовом, яким просив визначити йому додатковий строк для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті його батька ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Позовні вимоги обґрунтовані наступним, ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла бабуся позивача ОСОБА_3. За життя остання склала заповіт, яким заповіла своєму сину, (батьку позивача) - ОСОБА_2 належну їй квартиру АДРЕСА_1 Останній у встановлений законом термін звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті матері. Однак отримати свідоцтво про право на спадщину за життя не встиг, так як помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року та на момент смерті проживав в Російській Федерації м. Сертолово. В установлений законом строк позивач з заявою про прийняття спадщини після смерті батька не звертався, оскільки не проживав разом з спадкодавцем, а проживав в м. Орел, Російська Федерація. Довгий час взагалі не спілкувався з батьком, та про день його смерті завчасно не був повідомлений, про існування спадкового майна також не знав. Під час звернення до нотаріуса, йому було повідомлено, що строк на подачу заяви про прийняття спадщини пропущений і рекомендовано звернутись до суду з позовом про вставлення додаткового строку.

В судове засідання позивач не з'явився, проте від його представника ОСОБА_4 надійшла заява, в якій остання позовні вимоги підтримує в повному обсязі просить їх задовольнити, справу розглянути у її відсутність.

Від представника відповідача ОСОБА_5 також надійшла заява, з проханням розглянути справу без його участі, при вирішення справи покладаються на думку суду.

Суд, дослідив, проаналізував та оцінив всі зібрані по справі докази у їх сукупності виходячи з їх допустимості, та прийшов до висновку, що позовна заява є обґрунтованою та підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Як встановлено в судовому засіданні, ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_3, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с.7).

За життя, а саме 16.10.1991 року, остання склала заповіт, посвідчений державним нотаріусом Бориспільської міської державної нотаріальної контори Смірновою Т.Ю., яким заповіла своєму сину ОСОБА_2 належну їй квартиру АДРЕСА_1(а.с.9-10).

У встановлений законом термін ОСОБА_2 звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, про що свідчить Витяг зі спадкового реєстру № 43835614 від 13.05.2016 року (а.с.6). Однак отримати свідоцтво про право на спадщину за життя не встиг, так як помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року та на момент смерті проживав в Російській Федерації м. Сертолово, що підтверджуються даними свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 (а.с.8).

За своє життя ОСОБА_2. заповіт не складав.

Судом встановлено, що позивач являється сином померлого, що підтверджується даними свідоцтва про народження серія НОМЕР_3 від 10.09.1986 р. (а.с.16)

Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визнані у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261- 1265 ЦКУ.

Згідно ст. 1261 ЦК України в першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Таким чином позивач являється спадкоємцем за законом першої черги.

Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти.

Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Судом встановлено, що позивач у встановлений законом шестимісячний строк не звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, оскільки не проживав разом з спадкодавцем, а проживав в м. Орел, Російська Федерація. Довгий час взагалі не спілкувався з батьком, та про день його смерті завчасно не був повідомлений, про існування спадкового майна також не знав. При зверненні до нотаріальної контори, йому повідомили, що строк для подачі заяви пропущено і рекомендовано звернутись до суду (а.с.5).

Згідно з ч.1 ст. 3 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів

Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму ВСУ №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В згаданій постанові Верховний Суд звернув увагу на те, що, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як поважні причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути визнані: як хвороба, від'їзд, відрядження; необізнаність особи з порядком прийняття спадщини та оформлення прав на спадкове майно; необізнаність особи про наявність спадкового майна; юридичне не освідчення.

Суд враховуючи викладені позивачем обставини, вважає причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, що відкрилась після смерті його батька ОСОБА_2 поважними та обґрунтованими, тому слід визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини у два місяця.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1223, 1270, 1272 ЦК України ст. ст. 3,10,11,60,208,209,212-215,218 ЦПК України, суд,-

вирішив :

Позов ОСОБА_1 до Бориспільської міської ради Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк у 2 (два) місяці для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті його батька ОСОБА_2, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 року, який рахувати з дня набрання чинності рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Апеляційного суду Київської області через Бориспільський міськрайонний суд Київської області протягом 10 днів з дня проголошення рішення.

Суддя Саган В.М.