Справа № 758/5900/16-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 червня 2016 року суддя Подільського районного суду м.Києва Васильченко О. В. , розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «РОДОВІД БАНК», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України про визнання зобов'язань за кредитним договором такими, що припинились та виключення з Державного реєстру обтяжень запису про обтяження рухомого майна,

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м. Києва надійшла вищевказана позовна заява.

Ухвалою судді від 10.05.2016р. позивачу було надано строк для усунення недоліків вказаних в ухвалі, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На виконання вимог зазначеної вище ухвали суду, 08.06.2016р. представник позивача направив до суду заяву про про усунення недоліків позовної заяви та позовну заяву в новій редакції.

Зі змісту заяви про усунення недоліків ОСОБА_2, який є представником позивача та позовної заяви в новій редакції, не вбачається обставин, які б свідчили про усунення недоліків позовної заяви.

Зокрема, позивач, нехтуючи вказівкою суду про невідповідність позовних вимог процесуальному статусу осіб, які беруть участь у справі не привів їх у відповідність. Позивач окрім позовної вимоги про визнання зобов'язань за кредитним договором таким, що припинились, також просить суд виключити з Державного реєстру обтяжень запис про обтяження рухомого майна, що фактично розцінюється як вимога, яка ставиться не до відповідача, у якого немає такої компетенції, а до суду. Варто наголосити, що до повноважень суду не входить виключення з Державного реєстру обтяжень запису про обтяження рухомого майна.

Одночасно, звертаю увагу позивача, що третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору не може бути зобов'язано вчинити вищевказану дію в межах цивільного судочинства, адже це, по-перше, суперечить суті спору, який носить публічно-правовий характер, а по-друге, суперечить заявленому процесуальному статусу Державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, відповідно до якого рішення суду у справі не може вплинути на його права та обов'язки щодо однієї зі сторін у розумінні ст. 35 ЦПК України.

Звертаємо також увагу на не усунення позивачем недоліків щодо подання документа, який би свідчив про належне виконання ним вимог по сплаті судового спору за подання позовної заяви. Подана позивачем квитанція №169 не містить жодного підпису працівника банку, а також печатки банку, а тому слугувати належним доказом сплати судового збору не може.

Як вказує п. 26 Постанови Пленуму ВССУ № 10 від 10.10.14р. "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" законодавством не встановлено спеціальних вимог до оформлення платіжних документів, на підставі яких перераховуються суми судового збору. Таке перерахування здійснюється за загальними правилами згідно з вимогами Закону України від 05 квітня 2001 року № 2346-III «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» і відповідних нормативно-правових актів Національного банку України.

П. 24.3. ст. 24 вищевказаного Закону встановлює, що при використанні документа на переказ готівки ініціювання переказу вважається завершеним з моменту прийняття до виконання банком або іншою установою - учасником платіжної системи документа на переказ готівки разом із сумою коштів у готівковій формі. Прийняття документа на переказ готівки до виконання засвідчується підписом уповноваженої особи банку або іншої установи - учасника платіжної системи чи відповідним чином оформленою квитанцією.

П.24.2. цього Закону вказує, що реквізити документів на переказ готівки та особливості їх оформлення встановлюються нормативно-правовими актами Національного банку України.

Згідно із п.1.17. Постанови Правління НБУ «Про затвердження Інструкції про ведення касових операцій банками в Україні» № 174 від 01.06.11р., за операціями з видачі готівки або приймання її для зарахування на відповідний рахунок із застосуванням платіжних пристроїв формується та роздруковується відповідний касовий документ (квитанція / чек банкомата, сліп) на паперовому носії, який видається клієнту. За операціями з видачі готівки із застосуванням банкомата формується і роздруковується чек банкомата на вимогу клієнта.

Відповідно до п. 2.9. цього Положення банк (філія, відділення) зобов'язаний видати клієнту після завершення приймання готівки квитанцію (другий примірник прибуткового касового ордера) або інший документ, що є підтвердженням про внесення готівки у відповідній платіжній системі. Квитанція або інший документ, що є підтвердженням про внесення готівки у відповідній платіжній системі, має містити найменування банку (філії, відділення), який здійснив касову операцію, дату здійснення касової операції (у разі здійснення касової операції в післяопераційний час - час виконання операції або напис чи штамп "вечірня" чи "післяопераційний час"), а також підпис працівника банку (філії, відділення), який прийняв готівку, відбиток печатки (штампа) або електронний підпис працівника банку (філії, відділення), засвідчений електронним підписом САБ.

Відтак поданий позивачем документ не визнається судом таким, що належним чином реально підтверджує сплату судового збору.

На підставі викладеного приходжу до висновку про те, що позивач не виконала вимог ухвали від 10.05.2016р., а тому позовну заяву слід вважати неподаною та повернути позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 121 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «РОДОВІД БАНК», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України про визнання зобов'язань за кредитним договором такими, що припинились та виключення з Державного реєстру обтяжень запису про обтяження рухомого майна, вважати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва через Подільський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

СуддяО. В. Васильченко