Справа №549/491/16-ц
Провадження №2/549/290/16
УХВАЛА

28 листопада 2016 року Чорнухинський районний суд Полтавської області

у складі: головуючого - судді Крєпкого С.І.

при секретарі - Якубовської Т.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт.Чорнухи цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що витратила право користування житлом,

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житлом та зобовязати Хейлівщинську сільську раду зняти її з реєстраційного обліку.

До початку судового розгляду по суті відповідачем поданий зустрічний позов до позивача, в якому він просить визнати вказаний будинок обєктом спільної сумісної власності подружжя та здійснити поділ нерухомого та рухомого майна.

Зустрічна позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення виявлених недоліків з таких підстав.

З зустрічної позовної заяви вбачається, що позивач просить визнати будинок по вул.Центральній, 4 в с.Олександрівка Чорнухинського району Полтавської області обєктом спільної сумісної власності, а також визнати за нею право власності на ? частини вказаного будинку, морозильну камеру, пральну машину, корову, мікрохвильову піч, а всього на суму 94 565 грн.

Разом з тим, у відповідності з ст. 79 ЦПК України і ч.1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» (далі Закон № 3674-VI) судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з ч.1 ст. 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктами 1, 2,4 пункту 1 ч. 2 ст. 4 Закону № 3674-VI передбачено, що судовий збір справляється за подання позовної заяви майнового і немайнового характеру, заяви у справах окремого провадження.

Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви:

- майнового характеру встановлюється у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати;

- немайнового характеру ставка судового збору складає 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, що становить 551 грн. 20 коп.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону № 3674-VI за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до роз'яснень п.10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору.

Таким чином підлягає сплаті позивачем судовий збір у сумі 945,69 грн. (1% від ціни позову 94 565 грн.).

Крім того, оскільки позивачем подано зустрічну позовну заяву про визнання спільною сумісною власністю подружжя та його поділ, тобто позовну заяву, яка має одночасно майновий і немайновий характер, то підлягає доплаті судовий збір щодо позовних вимог немайнового характеру, у сумі 551, 20 грн..

Зі змісту зустрічної позовної заяви та окремо поданої заяви вбачається, що ОСОБА_2 посилаючись на норми ст. 82 ЦПК України, просила зменшити розмір судового збору до 300 грн. у звязку з важким матеріальним становищем. оскільки не працює та зайнята доглядом за двома малолітніми дітьми.

Разом з тим у задоволенні зазначеного клопотання суд вважає за необхідне відмовити з наступних підстав.

Відповідно до ч.ч.1,3 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій даної статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободгарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обовязків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі (п.29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах»).

ОСОБА_2 не подано суду докази на підтвердження того, що її майновий стан є тяжким і перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

При цьому в матеріалах зустрічної позовної заяви міститься квитанція про оплату правової допомоги у розмірі 600 грн., що свідчить про те, що позивач за зустрічним позовом має змогу щодо сплати судових витрат.

З урахуванням вимог статті 11 ЦПК суд не вправі вчиняти дії, про які йдеться у статті 8 Закону № 3674-VI, з власної ініціативи.

Таким чином, оскільки клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору ОСОБА_2 не заявлялись, підлягає оплаті судовий збір у розмірі 945,69 грн. за подання зустрічної позовної заяви майнового характеру та 551,20 грн. щодо вимог немайнового характеру.

Виходячи з наведеного, керуючись ч. 1 ст.121, ст.124 ЦПК України, суд,

ухвалив:

1.Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання житлового будинку обєктом спільної сумісної власності подружжя та поділ майна - залишити без руху.

2. Повідомити ОСОБА_2 про необхідність усунення не пізніше 5 днів з дня отримання копії ухвали виявлених недоліків.

3. Роз`яснити ОСОБА_2, що інакше заява буде вважатися неподаною і повернута.

Суддя

Чорнухинського районного суду ОСОБА_3