overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 611/ 1043/16-ц
Провадження № 2/611/500/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 грудня 2016 року Барвінківський районний суд Харківської області в складі:

головуючого судді Андросова О.М.

секретаря Сторчай С..В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Сторони уклали о шлюб 31.12.1999 року, від шлюбу дітей не мають.

Позивач поставив питання про розірвання шлюбу, мотивуючи тим, що спільне життя з відповідачем не склалося через відсутність взаєморозуміння, позивач на вимогу відповідача залишив сімю, шлюбні відносини припинені з червня 2016 року, вони проживають окремо, спільне господарство не ведеться.

Позивач подав до суду заяву з проханням розглянути справу без його участі, що суд вважає за можливе, оскільки відповідно до ч. 2 ст. 158 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Відповідач з позовом згодна і надіслала до суду телефонограму з проханням розглянути справу без її участі, що суд вважає за можливе, оскільки відповідно до ч. 2 ст. 158 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Зважаючи на те, що всі особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з'явилися, відповідно до ч. 2 статті 197 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд дійшов такого.

Між сторонами склалися відносини, що перешкоджають подальшому спільному проживанню.

З-за різних поглядів на сімейне життя та обовязки подружжя сторони перестали розуміти і поважати одне одного, що призвело до фактичного розпаду сімї, позивач на вимогу відповідача залишив сімю. Шлюбні відносини між сторонами припинені з червня 2016 року, сторони проживають окремо, спільне господарство не ведеться. Від розірвання шлюбу через органи РАЦС відповідач ухиляється.

За таких обставин суд доходить висновку, що подальше спільне проживання сторін і збереження сімї неможливі, шлюб між сторонами існує формально і зберігати його на майбутнє недоцільно, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить їх інтересам.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 10,11,60,174,212,214,215 ЦПК України, ст.ст.56,110, 112 СК України, суд

В И Р І Ш И В:

Розірвати шлюб між ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрований 31 грудня 1999 року виконавчим комітетом Новомиколаївської сільської ради Барвінківського району Харківської області, актовий запис № 10.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Барвінківський районний суд в 10-денний строк з дня проголошення рішення.

Суддя О.М.Андросов
01.06.2016 Справа № 756/4272/16-ц
Справа ун. № 756/4272/16-ц
пр.№2/756/3142/16
РІШЕННЯ

Іменем України

01 червня 2016 року Оболонський районний суд м. Києва

в складі головуючого-судді: Луценко О.М.

секретаря: Бублієві Д.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

встановив:

У березні 2016 року позивач звернувсь до суду з позовом про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що з відповідачем сімейне життя не склалось, оскільки вони втратили почуття любові та поваги один до одного, у них різні погляди на життя. Від шлюбу мають неповнолітніх дітей ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 народження. Спільне господарство не ведуть, подружні стосунки не підтримують. Зазначила, що подальше спільне життя з відповідачем та збереження шлюбу не можливі і суперечитимуть її інтересам.

До судового засідання позивачка надала заяву з проханням розглядати справу без її участі, оскільки позовні вимоги підтримує та просить суд постановити рішення, яким шлюб розірвати.

До судового засідання відповідач надав заяву з проханням розглядати справу без його участі, оскільки позов визнає.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно свідоцтва про одруження, сторони зареєстрували шлюб 28.12.1999 року у відділі реєстрації актів громадянського стану Мінського районного управління юстиції в м. Києві, актовий запис № 1900.

Від шлюбу мають неповнолітніх дітей ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 народження.

Також встановлено, що сторони припинили подружні стосунки, спільне господарство не ведуть та не спілкуються.

Відповідно до ст. 112 Сімейного кодексу України, суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітніх дітей та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно ст.51 Конституції України та ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді дружини і чоловіка, примус до шлюбу не допускається.

Враховуючи всі докази по справі, суд вважає, що позов підлягає задоволенню в зв'язку з тим, що збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, що має істотне значення. Подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу неможливе.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 104,105,110, 112 Сімейного кодексу України, ст.ст. 208,209,212-215 ЦПК України, суд -

Вирішив:

Позов задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований у відділі реєстрації актів громадянського стану Мінського районного управління юстиції в м. Києві, актовий запис № 1900 від 28.12.1999 року.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подано Апеляційному суду м. Києва, через Оболонський районний суд м. Києва протягом 10 днів, з дня проголошення рішення. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 10 днів після отримання копії рішення стороною, яка не була присутня при його оголошені.

Суддя О.М. Луценко
Провадження № 2-п/756/123/16
УХВАЛА

07 червня 2016 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Маринченко М.М., перевіривши заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики та процентів за договором позики,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва від 10 березня 2016 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики та процентів за договором позики.

Подана заява не відповідає вимогам ст.229 ЦПК України, оскільки до заяви про перегляд заочного рішення не надано документу про сплату судового збору.

Заявник звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення без сплати судового збору, посилаючись на те, що він є учасником ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС 2 категорії, тому на підставі п.10 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» він звільнений від сплати судового збору.

Відповідно до п.10 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх інстанціях звільняються позивачі - громадяни, віднесені до 1 та 2 категорій постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи.

Відповідно до пп.4 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви про перегляд заочного рішення, поданої фізичною особою, сплачується судовий збір в розмірі 0,2 розміру мінімальної заробітної плати (275 грн. 60 коп.).

ОСОБА_1 є відповідачем по справі, звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення, а не з позовом, тоді як п.10 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» передбачає звільнення від сплати судового збору саме позивачів - громадяни, віднесених до 1 та 2 категорій постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи.

На підставі викладеного заявнику необхідно сплатити судовий збір у розмірі 275 грн. 60 коп. та надати суду оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору.

Судовий збір має бути сплачений на наступні платіжні реквізити:

Отримувач коштів: УДКСУ у Оболонському районі

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38002491

Банк отримувача: ГУ ДКСУ у м. Києві

Код банку отримувача (МФО): 820019

Рахунок отримувача: 0006

Код класифікації доходів бюджету: 22030001

Призначення платежу: 22030001;050; "Судовий збір" Оболонський р/с, 02896785, за__________ (вид звернення: позов, скарга та ін).

Відповідно до ч.7 ст.229 ЦПК України до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються правила ст.121 цього Кодексу.

За таких обставин заяву слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення недоліків, вказаних в ухвалі.

На виконання зазначеної ухвали заявник повинен подати до суду оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору.

Керуючись ст.ст. 121, 229 ЦПК України,

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення залишити без руху та надати заявнику строк для усунення недоліків п'ять днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали в зазначений строк заява вважатиметься неподаною і буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.М. Маринченко
СУДОВИЙ НАКАЗ
Справа № 183/2459/16
№ 2-н/183/69/16
27 травня 2016 року м. Новомосковськ
Суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області Юр'єва Т.І., розглянувши заяву Дніпропетровського державного аграрно-економічного університету в особі його структурного підрозділу Новомосковського коледжу Дніпропетровського державного аграрно-економічного університету про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за тимчасове проживання в гуртожитку коледжу та комунальні послуги, та відповідно до ст.ст. 509, 525-527, 530 ЦК України, керуючись ст.ст. 88, 95-98,102-105 ЦПК України, -
Згідно з ч. 1 ст. 105 ЦПК України боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.
Згідно з ч. 2 ст. 105-1 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого ч.1 ст.105 ЦПК України, залишається без розгляду, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.
Згідно з ч. 6 ст. 105-1 ЦПК України заява про скасування судового наказу, що подана в установлений строк, розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття до розгляду такої заяви у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу не перешкоджає розгляду такої заяви.
Відповідно до ч. 1 ст. 106 ЦПК України у разі ненадходження заяви від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачу для пред'явлення до виконання.
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Судовий наказ набрав чинності "_____" _______________ 20__ р.
Судовий наказ видано "_____" _______________ 20__ р.
Судовий наказ може бути пред'явлено до виконання протягом одного року з дня набрання ним
Суддя Т.І. Юр'єва
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/7421/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" вересня 2016 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Лужецька О.Р., перевіривши дотримання вимог ст. ст. 118-121 ЦПК України у справі за позовом ОСОБА_2 до Відділу державної виконавчої служби Дарницького районного управління юстиції у м.Києві про звільнення майна з-під арешту

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернулась до Відділу державної виконавчої служби Дарницького районного управління юстиції у м.Києві з позовом про звільнення майна з-під арешту.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України.

Згідно вимог ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування;7) перелік документів, що додаються до заяви.

Водночас, відповідно до пункту 2 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03 червня 2016 року зазначено, що позов про зняття арешту з майна може бути пред'явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику. Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

Крім того, в прохальній частині позовної заяви не зазначено, яке саме нерухоме майно позивач просить звільнити з-під арешту.

У відповідності до ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених в ст. 119, 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, зазначаючи підстави для залишення позову без руху, встановлює строк для усунення недоліків, про що повідомляє позивача.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без дотримання вимог, викладених у статтях 119-121 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати 5 днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст. 121 ЦПК України

У Х В А Л И В:

Позовну ОСОБА_2 до Відділу державної виконавчої служби Дарницького районного управління юстиції у м.Києві про звільнення майна з-під арешту - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки заяви у строк, який не може перевищувати трьох днів з дня отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ О.Р.ЛУЖЕЦЬКА
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/7354/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" вересня 2016 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Лужецька О.Р., перевіривши дотримання вимог ст. ст. 118-121 ЦПК України у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виділ із спільної сумісної власності подружжя в особисту приватну власність та визнання права власності

В С Т А Н О В И В:

14.09.2016 року ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3 про виділ із спільної сумісної власності подружжя в особисту приватну власність та визнання права власності на ? частину квартир № 55, № 56 по АДРЕСА_1.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України.

Згідно вимог ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування;7) перелік документів, що додаються до заяви.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї письмові докази, приходжу до висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 119 ЦПК України, а саме не в повній мірі сплачено судовий збір, оскільки визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Зміст позовної заяви не містить визначеного позивачем розрахунку ціни позову саме в сумі 67 944 грн. 67 коп. та доказів на підтвердження вказаної суми ціни позову, тобто позивачем не зазначено, чим обґрунтовано зазначену в позовній заяві ціну позову.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

У відповідності до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без дотримання вимог, викладених у статтях 119-121 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати 5 днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст. 121 ЦПК України

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виділ із спільної сумісної власності подружжя в особисту приватну власність та визнання права власності - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки заяви у строк, який не може перевищувати трьох днів з дня отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ О.Р. ЛУЖЕЦЬКА
Ñïðàâà ¹ 349/599/16-ö
Ïðîâàäæåííÿ ¹ 2-î/349/14/16
07 ÷åðâíÿ 2016 ðîêó ì. Ðîãàòèí
Ðîãàòèíñüêèé ðàéîííèé ñóä ²âàíî-Ôðàíê³âñüêî¿ îáëàñò³ â ñêëàä³ : ãîëîâóþ÷îãî ñóää³ Ïîãëîä Î.Â., ñåêðåòàðÿ Áîÿí³âñüêî¿ Ã.Ì., ðîçãëÿíóâøè ó ïîïåðåäíüîìó ñóäîâîìó çàñ³äàíí³ â çàë³ ñóäó â ì. Ðîãàòèí³, öèâ³ëüíó ñïðàâó çà çàÿâîþ Ðîãàòèíñüêî¿ ì³ñüêî¿ ðàäè ²âàíî-Ôðàíê³âñüêî¿ îáëàñò³ ïðî âèçíàííÿ íåðóõîìîãî ìàéíà áåçõàçÿéíèì òà ïåðåäà÷ó éîãî ó êîìóíàëüíó âëàñí³ñòü,
Ðîãàòèíñüêà ì³ñüêà ðàäà çâåðíóëàñÿ äî ñóäó ³ç çàÿâîþ â ÿê³é ïðîñèòü âèçíàòè íåðóõîìå ìàéíî (íåæèòëîâó áóä³âëþ, ïëîùåþ 20,3 ì2,ùî ðîçòàøîâàíà ïî âóë. Áåðåæàíñüê³é,6à) áåçõàçÿéíèì òà ïåðåäàòè éîãî ó êîìóíàëüíó âëàñí³ñòü Ðîãàòèíñüêî¿ ì³ñüêî¿ ðàäè.
Óõâàëîþ ñóää³ â³ä 25 òðàâíÿ 2016 ðîêó â³äêðèòî ïðîâàäæåííÿ ó çàçíà÷åí³é ñïðàâ³.
Äî ñóäîâîãî ðîçãëÿäó ñï³ð íå âðåãóëüîâàíèé ³ âðåãóëþâàòè éîãî â
àäì³í³ñòðàòèâíîìó ïîðÿäêó íåìîæëèâî.
Ðîçãëÿíóâøè ó ïîïåðåäíüîìó ñóäîâîìó çàñ³äàíí³ â çàë³ ñóäó â ì. Ðîãàòèí³ çàÿâó
Ðîãàòèíñüêî¿ ì³ñüêî¿ ðàäè, çÿñîâàíî, ùî ïðåäñòàâíèê çàÿâíèêà â ñóäîâå çàñ³äàííÿ íå çÿâèâñÿ, ñóäó ïîäàâ çàÿâó â ÿê³é ïðîñèòü ñïðàâó ðîçãëÿíóòè â â³äñóòíîñò³ ¿õ ïðåäñòàâíèêà, ïîäàíó çàÿâó ï³äòðèìóº â ïîâíîìó îáñÿç³.
Ïðè ïîïåðåäíüîìó ðîçãëÿä³ çÿñîâàíî, ÿêèìè äîêàçàìè ñòîðîíè áóäóòü
îá´ðóíòîâóâàòè ñâî¿ äîâîäè òà çàïåðå÷åííÿ, âñòàíîâëåíî ñòðîêè ¿õ ïîäàííÿ, âèçíà÷åíî ì³ñöå ³ ÷àñ ñóäîâîãî ðîçãëÿäó ñïðàâè.
Êåðóþ÷èñü ñò.ñò.130,156 ÖÏÊ Óêðà¿íè, ñóä ,-
Ñïðàâó çà çàÿâîþ Ðîãàòèíñüêî¿ ì³ñüêî¿ ðàäè ²âàíî-Ôðàíê³âñüêî¿ îáëàñò³ ïðî âèçíàííÿ íåðóõîìîãî ìàéíà áåçõàçÿéíèì òà ïåðåäà÷ó éîãî ó êîìóíàëüíó âëàñí³ñòü ïðèçíà÷èòè äî ñëóõàííÿ ïî ñóò³ ó â³äêðèòîìó ñóäîâîìó çàñ³äàíí³ íà 09 ãîä. 00 õâ. 15 ÷åðâíÿ 2016 ðîêó â ïðèì³ùåíí³ çàëó ñóäó ¹2 â ì. Ðîãàòèí³ ïî âóë. Ãàëèöüê³é 40.
Справа № 219/5149/16-ц
Провадження №2-н/219/298/2016
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2016 року Суддя Артемівського міськрайонного суду Донецької області Фролова Н.М., розглянувши матеріали заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Бахмут-Енергія» до ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення суми боргу за комунальні послуги,

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до суду з заявою до ОСОБА_1 про видачу судового наказу, в якій просить видати судовий наказ про стягнення на свою користь заборгованості за надані комунальні послуги за період з 01.10.2007 року по 01.06.2016 року в сумі 11 632, 95грн. та судові витрати.

Як вбачається з матеріалів справи, а саме, з розрахунку заборгованості, заявлені вимоги виходять за межі строку позовної давності, визначених ст.257 ЦК України.

Відповідно до п.9 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23 грудня 2011року Про практику розгляду судами заяв у порядку наказаного провадження, наявність спору про право є підставою для відмови у відкритті провадження за заявою про видачу судового наказу якщо з доданих документів вбачається пропуск позовної давності така вимога може бути розглянута тільки у позовному провадженні.

Відповідно до п.10 Постанови Пленуму ВССУ № 14 від 23.12.2011року, ЦПК України не передбачає можливості часткового задоволення заяви про видачу судового наказу, оскільки, він видається лише за умови безспірності вимог.

Таким чином, у звязку з тим, що з наданих заявником документів вбачається пропуск позовної давності та враховуючи неможливість часткового задоволення заяви про видачу судового наказу, вимога щодо стягнення заборгованості не може бути визнана судом безспірною та як наслідок цього, не підлягає розгляду у порядку наказаного провадження у звязку із наявністю спору про право.

Відповідно до вимог п. 2 ч.3 ст. 100 ІІПК України, суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, у разі якщо із заяви і поданих документів вбачається спір про право.

За таких обставин, суддя вважає за необхідне відмовити у прийнятті заяви про видачу судового наказу, та роз'яснити заявникові, що відповідно до ч. 2 ст. 101 ЦПК України, відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

На підставі викладеного, керуючись п. 2 ч.3 ст. 100 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у прийнятті заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Бахмут-Енергія» до ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення суми боргу за комунальні послуги.

Роз'яснити заявнику право на звернення до суду у позовному порядку.

На ухвалу може бути подана апеляція до Апеляційного суду Донецької області через Артемівський міськрайонний суд Донецької області протягом пяти днів після отримання копії ухвали.

ОСОБА_2