ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 2-7679/12
провадження № 2/753/162/14
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" червня 2016 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого-судді - Комаревцевої Л.В.

за участю секретаря - Борисова М.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: Головне управління юстиції у місті Києві, ОСОБА_4 в інтересах неповнолітнього ОСОБА_5 про визнання договору дарування частини квартири недійсним,

встановив:

У вересні 2012 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: Головне управління юстиції у місті Києві, ОСОБА_4 в інтересах неповнолітнього ОСОБА_5 про визнання договору дарування частини квартири недійсним.

Позивач зазначила, що згідно свідоцтва про право власності на житло, її донька ОСОБА_4, її неповнолітній син, ОСОБА_5, покійна мати позивача ОСОБА_6 та покійний батько позивача ОСОБА_7 є власниками по ? частини квартири АДРЕСА_1.

Як зазначає позивач, їй стало відомо, що в 2004 році її батьки подарували 2/4 частини спірної квартири відповідачу за договором дарування від 22.04.2004.

Посилаючись на те, що мати позивача ОСОБА_6 була визнана недієздатною, а батько позивача ОСОБА_7 протягом всього життя щороку перебував на лікуванні в різних медичних закладах та мав ряд хронічних захворювань, восени 2005 року стан його здоров'я різко погіршився, став критичним, є підстави вважати, що батьки позивача на момент підписання договору не могли усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними.

За викладених обставин, позивач посилаючись на ст. ст. 203,215,216 ЦК України просить визнати недійсним договір дарування від 22.04.2004 про відчуження 2/4 частин квартири АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_3

Заперечуючи проти задоволення позову відповідач зазначає, що її покійні батьки з власної волі подарували свою частину квартири та на момент укладання оспорюваного договору дарування усвідомлювали значення своїх дій та розуміли їх наслідки.

Судом справа неодноразово призначалась до судового розгляду. Разом з тим, представник позивача в судові засідання 20.01.2016 о 14 год.00 хв., 06.06.2016 о 10 год. 00 хв. не з'явився, про розгляд справи повідомлений в установленому законом порядку. (т.2 а.с. 117,175) Заяв про участь у розгляді справи не надійшло.

Представник відповідача в судовому засіданні заявив клопотання про залишення позову без розгляду, з підстав ст. 207 ЦПК України. Вважає, що тривалий розгляд справи порушує права відповідача, а позивач не реалізує право на судовий захист шляхом неявки в судові засідання. Крім того, в матеріалах справи достатньо доказів для розгляду справи.

Представник третьої особи та третя особа в судове засідання не зявились. Про розгляд справи повідомлені в установленому законом порядку.

Суд заслухавши клопотання представника відповідача, дослідивши матеріали справи приходить до наступного.

Вимога про розумний строк покладає на суд обов'язок розглянути і вирі шити справу без невиправданих зволікань, що дасть можливість надати особі своєчасний захист її прав, свобод та інтересів. Строк розгляду і вирішення справи може вважатися розумним, якщо судовий захист правам особи надано своєчасно. Важливою гарантією права на справедливий судовий розгляд є розгляд справи упродовж «розумного строку», що гарантує ст. 6 Європейської конвенції. Вказана гарантія підкреслює важливість того, що правосуддя повинно здійснюватися без затримок, які можуть підірвати його ефективність та довіру до нього.

31 серпня 2015 року Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ прийняв ухвалу, якою визнав, що повторна неявка в судове засідання належним чином повідомленого позивача є підставою для залишення позову без розгляду, незалежно від причин неявки. (справа 6-24063ск15).

ВССУ в своїй ухвалі від 31.08.2015 року зазначив, що норма ч.3 ст. 169 ЦПК України направлена на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з'являються до суду, а позивач при цьому, і не з'являється в судові засідання, і не повідомляє суд про причини неявки, використовуючи передбачене законом право на представництво в суді.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає позовну заяву такою, що підлягає залишенню без розгляду.

Відповідно до вимог п.3 ч.1 ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

На підставі вище викладеного, керуючись ст.ст. 168, 207 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: Головне управління юстиції у місті Києві, ОСОБА_4 в інтересах неповнолітнього ОСОБА_5 про визнання договору дарування частини квартири недійсним- залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня отримання її копії до Апеляційного суду міста Києва через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя: Комаревцева Л.В.