Справа № 140/2669/16-ц
Провадження № 2/140/1098/16
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про залишення позовної заяви без руху

28.11.2016 року суддя Немирівського районного суду Вінницької області Алєксєєнко В.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до СВК «Марксівський» про визнання права власності та витребування майна із чужого незаконного володіння, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 подав до Немирівського районного суду позовну заяву до СВК «Марксівський» про визнання права власності та витребування майна із чужого незаконного володіння.

Розглянувши заяву та додані до неї матеріали, суд дійшов висновку, що подана заява не відповідає вимогам пунктів ст. 119 ЦПК України, відповідно до яких позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог, ціну позову щодо вимог майнового характеру, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування, перелік документів, що додаються до заяви, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Проте, всупереч цим вимогам закону, в позовній заяві не зазначено доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування, відсутні документи на майно виділене протоколом №5/09 від 11.07.2009 року, звіти про оцінку виділеного майна згідно переліку на день звернення до суду.

Частиною 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру

Як вбачається із позовної заяви, остання містить 2 самостійні вимоги: не майнового характеру (витребування майна) та майнового характеру (про визнання права власності), а тому, до сплати підлягає судовий збір за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, що станом на звернення позивача до суду з даним позовом становить 551 грн. 20 коп.

Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до п. 3 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених постановою Кабінетів Міністрів України № 1440 від 10.09.2003 року, ринкова вартість це вартість, за яку можливе відчуження обєкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

За статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» № 2658-III від 12.07.2001 року незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена субєктом оціночної діяльності субєктом господарювання.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду, на яке позивач просить визнати право власності та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обовязкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обовязкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358 .

У відповідності до п.п. 1 п. 1 вказаної вище постанови оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обовязкових платежів, які справляються відповідно до законодавства є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Також, згідно вимог даної Постанови, оцінка обєкта для цілей оподаткування здійснюється субєктами оціночної діяльності, які відповідають вимогам, установленим Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», у складі яких працює хоча б один оцінювач, який отримав кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» хоча б за однією з таких спеціалізацій у межах напряму 1 «Оцінка обєктів у матеріальній формі» і напряму 2 «Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів, у тому числі прав на обєкти інтелектуальної власності»

Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання відповідно до договору це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

З огляду на те, що позовна заява хоча і містить ціну позову щодо вимоги про визнання права власності, однак, відсутні докази на підтвердження її розміру (звіт про оцінку майна), тому квитанція про сплату судового збору при зверненні до суду із вимогою майнового характеру (про визнання права власності) в розмірі 1282,67 грн., не підтверджує його сплату в повній мірі.

Відсутність документів про дійсну вартість спірного майна не дає можливості визначити чи в повній мірі сплачено судовий збір відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір».

Позивачем не зазначено докази щодо існування спору між сторонами, позивач звертався до відповідача з приводу даного спору, але відмова відповідача відсутня.

Крім того, відсутність письмового звернення позивача до нотаріуса, а також відсутність постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, позбавляє дійти висновку суд про наявність достатньо обґрунтованого припущення про порушення або невизнання прав позивача.

Таким чином, позивачу необхідно, на підтвердження позовних вимог і наявності правового характеру спору (наявності спору про право), надати суду постанову нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Також позивачем належним чином не завірені додані до позовної заяви ксерокопії документів.

У розясненні п.7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», зазначено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК України. Якщо заява не відповідає вимогам статей 119, 120 ЦПК України або не сплачено судовий збір, суддя відповідно до вимог статті 121 ЦПК України постановляє ухвалу, в якій повинні бути зазначені конкретні підстави залишення заяви без руху, в тому числі й розмір несплачених судових витрат, і надає строк для усунення недоліків.

Згідно ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або несплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє заявника і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання заявником ухвали.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до СВК «Марксівський» про визнання права власності та витребування майна із чужого незаконного володіння залишити без руху, надавши позивачу строк для виправлення, зазначених у ухвалі недоліків протягом 5 днів з дня отримання ухвали.

Розяснити позивачу ОСОБА_1, що у разі не виправлення недоліків позовна заява вважатиметься не поданою та повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: