пр. № 2/759/5553/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2016 року Суддя Святошинський районний суд м. Києва ОСОБА_1 розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_2 /18030, АДРЕСА_1/ про забезпечення позову, суд,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення боргу в розмірі 516 400,00 гривень та з метою забезпечення позову просить накласти на квартиру АДРЕСА_2, яка на праві власності належлить ОСОБА_3, посилаючись на те, що невжиття заходів забезпечення позову може в подальшому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Відповідно до частин 1 та 3 ст.151 ЦПК України суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити, передбачені цим Кодексом, заходи забезпечення позову. Забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Відповідно до п.1,2 ч.1 ст.152 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб; забороню вчиняти певні дії.

Як роз»яснено у п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22 грудня 2009 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам (п.4 постанови Пленуму).

Невжиття заходів забезпечення позову не повинно мати наслідком заподіяння шкоди позивачу, а вжиття таких заходів не повинно мати наслідком заподіяння шкоди заінтересованим особам.

Однією з підстав задоволення заяви про забезпечення позову є спроможна вірогідність повідомлених обставин, що можуть перешкодити виконанню судового рішення.

Тобто, підстави для забезпечення позову є оціночними та враховуються судом в залежності до конкретного випадку.

При вжитті заходів забезпечення позову повинна бути наявність зв'язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову.

Правова природа арешту майна, вчиненого у зв»язку із провадженням по цивільній справі, полягає у обмеженні його власника у праві розпорядженні ним (продаж, дарування, відчуження в інший спосіб, укладення інших правочинів чи перероблення майна), при цьому за ним зберігається право користування. Таке обмеження допускається, якщо воно передбачено законом і є обґрунтованим.

Як убачається із заяви про забезпечення позову, вона відповідає встановленим ст.151 ЦПК України вимогам, містить посилання на обставини справи, причини, у зв»язку із якими необхідно забезпечити позов та вид його забезпечення.

Оскільки між сторонами виник спір з приводу стягнення боргу в розмірі 516 400,00 гривень та існує вірогідність вчинення відповідачем дій по відчуженню належного йому майна, що зробить неможливим або утруднить виконання рішення суду у разі задоволення позову, а відтак права на належний та реальний судових захист, заява про забезпечення позову підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 151 - 153 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

ОСОБА_5 ОСОБА_2 /18030, АДРЕСА_1/ про забезпечення позову - задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_2, яка на праві власності належлить ОСОБА_3.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом 5 днів.

Суддя