Справа № 275/601/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А І Н И

06 червня 2016 року смт. Брусилів

Брусилівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Руденка В.О.

при секретарі Довгаленко О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт.Брусилів Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Яструбеньківської сільської ради Брусилівського району Житомирської області, ОСОБА_2, про визнання права власності на майно в порядку спадкуванння,

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою в якій зазначила, що її баба ОСОБА_3, яка проживала в селі Дубрівка Брусилівського району Житомирської області, померла ІНФОРМАЦІЯ_1. Після її смерті відкрилася спадщина на житловий будинок АДРЕСА_1 Яструбенківської сільської ради Брусилівського району, а також на земельні ділянки площею 0,5575 га для ведення особистого підсобного господарства та обслуговування житлового будинку і господарських будівель та площею 5,35 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Оскільки син померлої ОСОБА_3 - її рідний батько ОСОБА_4 також померІНФОРМАЦІЯ_2 року, вона звернулась до нотаріальної контори за оформленням спадщини, але отримала відмову, мотивовану тим, що її батько за життя не прийняв спадщину і, отже вона пропустила строк на прийняття спадщини. З урахуванням заяви про зміну предмету та підстав позову, просила суд визнати за нею право власності в порядку спадкування на вищезазначене майно.

В судовому засіданні позивачка доводи позовної заяви підтримала. Надаючи усні пояснення, додатково зазначила, що коли померла її баба вона була неповнолітньою, а її батько не був зареєстрований разом з померлою і не подавав заяву про прийняття спадщини, отже нотаріус визначив, що він не прийняв спадщину. У наступних судових засіданнях позивачка участі не брала, подала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, на задоволенні позову наполягала.

Відповідачка ОСОБА_2 позовні вимоги визнала повністю, надаючи пояснення у судовому засіданні пояснила, що ніяких претензій на спадок після ОСОБА_3 не має. У наступних судових засіданнях відповідачка участі не брала, подала суду заяву про визнання позову та про розгляд справи за її відсутності.

Від Яструбеньківської сільської ради в адресу суду надійшов письмовий лист про визнання позову за уточненою позовною заявою та про розгляд справи за відсутності представника сільської ради.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши надані сторонами письмові докази, суд приходить до висновку про обґрунтованість позову та наявні підстави для його задоволення.

З поданих сторонами доказів судом встановлено, що ОСОБА_3, що постійно проживала у своєму будинку АДРЕСА_1 Брусилівського району Житомирської області, померла ІНФОРМАЦІЯ_3 року. Разом з нею без реєстрації мешкав її син ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року. Це підтверджується довідкою Яструбеньківської сільської ради від 24.09.2015 р. №317, свідоцтвами про народження ОСОБА_4 НОМЕР_2 від 10 грудня 1952 року, про смерть ОСОБА_3 від 08.12.2004 р. серії НОМЕР_4 та про смерть ОСОБА_4 від 18.01.2010 р. серії НОМЕР_3.

Після смерті ОСОБА_3 залишилось спадкове майно, що складається з житлового будинку та земельної ділянки площею 0,25 га для його обслуговування за адресою: АДРЕСА_1 земельної ділянки для ведення особистого підсобного господарства площею 0,3075 га та земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 5,35 га.

Право власності спадкодавця підтверджується державними актами на право власності на земельні ділянки серії НОМЕР_6 від 25 червня 1998 року та серії НОМЕР_5 від 19 липня 2004 року, свідоцтвом про право власності на будинок серії НОМЕР_7 від 13 квітня 2004 року, витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №3850985 від 14.06.2004 р. та рішенням виконкому Яструбеньківської сільської ради Житомирської області від 20 травня 2016 року №30 про внесення змін до нумерації будинків.

Згідно постанови Брусилівської державної нотаріальної контори від 03 серпня 2015 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії та листа Попільнянської державної нотаріальної контори від 05 травня 2015 року №98/01-16 встановлено, що за життя ОСОБА_4 спадщину після своєї матері не прийняв, оскільки був зареєстрований за іншим місцем мешкання і не звертався до нотаріальної контори з відповідною заявою. Спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заводилась, отже спадкоємців майна померлої не виявлено.

Позивачка ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_4 і, отже, рідною онукою померлої ОСОБА_3, що встановлено з відомостей, вказаних у свідоцтвах про народження ОСОБА_4 та позивачки (НОМЕР_8 від 17 травня 1990 року).

Згідно ст.1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ч.2 ст.1223 Цивільного кодексу України, у разі відсутності заповіту… право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день прийняття спадщини.

Згідно статті 1265 Цивільного кодексу України, у п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші (окрім визначених у попередніх чергах) родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно… Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

Отже, позивачка ОСОБА_1 є спадкоємцем другого ступеню споріднення після ОСОБА_3.

Оскільки батько позивачки - ОСОБА_4 був живий станом на момент відкриття спадщини після ОСОБА_3 та помер після закінчення строку на прийняття спадщини, положення ст.1266 Цивільного кодексу України щодо спадкування за правом представлення, до спірних правовідносин не застосовуються.

Згідно ч.4 ст.1268 Цивільного кодексу України, неповнолітня особа вважається такою, що прийняла спадщину, якщо не відмовилась від її прийняття.

З огляду на вік позивачки, встановлений з її паспорту громадянки України та свідоцтва про народження, станом на момент відкриття спадщини після своєї баби ОСОБА_3, вона досягла 14 років і була неповнолітня. Отже в силу закону позивачка вважається такою, що прийняла спадщину. Відомостей щодо відмови позивачки від спадщини суду не надано.

Згідно ч.5 ст.1268 Цивільного кодексу України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Отже, в силу положень вищенаведених законодавчих норм, за відсутності інших спадкоємців, відсутності заповіту, суд приходить до висновку про те, що все спадкове майно після смерті ОСОБА_3 перейшло у власність позивачки ОСОБА_1 з моменту відкриття спадщини.

Зважаючи на відмову нотаріуса в оформленні спадщини у встановленому законом позасудовому порядку, з огляду на положення статті 391 Цивільного кодексу України, суд визначає, що право власності позивачки на спадкове майно не визнається іншою особою, а отже підлягає захисту шляхом його визнання у судовому порядку.

Згідно позовної заяви, позивачка просить не стягувати сплачений нею судовий збір на її користь з відповідачів. Інших судових витрат по справі не встановлено.

З огляду на вищевикладене, на підставі ст. 1216, 1223, 1261-1265, 1268 Цивільного кодексу України, керуючись ст. 1, 3, 10, 11, 88, 212, 214-215 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1) право власності в порядку спадкування після ОСОБА_3 на:

-житловий будинок з господарськими будівлями за адресою: АДРЕСА_1

-земельну ділянку площею 0,5575 га, розташовану в селі Дубрівка Яструбеньківської сільської ради, цільове призначення: ведення особистого підсобного господарства - 0,3075 га та для будівництва та обслуговування житлового будинку і господарських будівель - 0,2500 га (Державний акт на право приватної власності на землю серії НОМЕР_9, виданий 25 червня 1998 року);

-земельну ділянку площею 5,35 га, кадастровий номер НОМЕР_10, розташовану на території Яструбеньківської сільської ради (державний акт на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_5 виданий 19 липня 2004 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до апеляційного суду Житомирської області через Брусилівський районний суд Житомирської області протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя В.О. Руденко

В. О.