ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/7238/16
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"11" жовтня 2016 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі головуючого-судді Комаревцевої Л.В., за участю секретаря Палій Т.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Дарницький РВ ГУ Державної міграційної служби України у м. Києві про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, -

в с т а н о в и в:

Позивач у вересні 2016 року звернулась до суду з позовом до відповідача про визнання ОСОБА_3 таким, що втратив право користування жилим приміщенням, а саме: квартирою АДРЕСА_1. Обґрунтовували свої позовні вимоги тим, що ОСОБА_3 зареєстрований у вказаній квартирі, однак у ній не проживає з 2002 року, особистих речей відповідача у квартирі не має, витрат по утриманню квартири не несе, тому позивач просить суд визнати відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням.

Позивач у судове засідання не з'явилась, однак подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, просила позовні вимоги задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала.

Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи у його відсутність до суду не надходило.

Третя особа: Дарницький РВ ГУ Державної міграційної служби України у м. Києві свого представника у судове засідання не направив, однак подав до суду заяву про розгляд справи без участі його представника, просив винести рішення згідно вимог чинного законодавства.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність відповідачів та ухвалити заочне рішення відповідно до ст.ст. 169 ч. 4, 224-226 ЦПК України, оскільки позивач не заперечувала проти заочного розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що позивачу, на підставі договору дарування серії НОМЕР_1 від 06.01.2003 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Досінчук Ф.І., належить квартира АДРЕСА_1 (а.с.10).

Відповідно до довідки Форми №3 КП КК "Центр комунального сервісу" Дарницького району м.Києва від 17.08.2016 року у вказаній квартирі зареєстровані: ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_1, власник) та ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_2, син) /а.с.6/.

Відповідач у квартирі АДРЕСА_1 не проживає, що підтверджується актами від 02.07.2016 року та 03.09.2016 року, які складено мешканцями будинку АДРЕСА_1 та завірено службовими особами ЖЕД №205 /а.с. 8-9/. Речей особистого користування у квартирі немає, витрати по утриманню квартири відповідач не несе.

Статтею 319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на свій розсуд. Відповідно до вимог Цивільного кодексу України право на проживання відповідача в спірній квартирі залежить від права самого власника і є похідним від нього.

Відповідно до ч.1 ст.383 ЦК України, власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім'ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва.

Згідно зі ст.391 ЦК України власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Оскільки позивачі є власниками квартири, вони мають право, відповідно до положень ст.391 ЦК України, вимагати захисту порушеного права від особи, яка перешкоджає їм користуватися та розпоряджатися їх майном - квартирою.

Відповідно до ст.72 ЖК України, визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, проводиться в судовому порядку.

Відповідно до п.11 Постанови Пленуму Верховного суду України від 12.04.1985 року «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України», наймач або член його сім'ї, який вибув на інше постійне місце проживання, втрачає право користування жилим приміщенням з дня вибуття. На ствердження вибуття суд може брати до уваги будь-які фактичні дані, які свідчать про обрання іншого постійного місця проживання (повідомлення про це в листах, розписка, переадресовка кореспонденції, утворення сім'ї в іншому місці, переведення майна в інше жиле приміщення, виїзд в іншій населений пункт, укладення трудового договору на невизначений строк, тощо.

Частиною 1 ст. 11 ЦПК України передбачено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень.

Водночас відповідачем у справі не надано суду жодних доказів в заперечення позовних вимог, не здобуто таких доказів і в ході судових засідань.

Повно та всебічно з'ясувавши обставини справи, оцінивши зібрані у справі докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ґрунтуються на вимогах закону, обставини справи підтверджені певними засобами доказування, а тому позовну заяву необхідно задовольнити.

Відповідно до ст. 88 ч. 1 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 3, 10, 11, 60, 74, 76, 88, 169 ч. 4, 209, 212-215, 224-226 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Дарницький РВ ГУ Державної міграційної служби України у м. Києві про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням - задовольнити.

Визнати ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_2) таким, що втратив право на користування житловим приміщенням, а саме: квартирою АДРЕСА_1.

Стягнути з ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1) на користь ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1) судовий збір у сумі 551 грн. 20 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення. Апеляційна скарга подається Апеляційному суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва.

СУДДЯ Л.В. КОМАРЕВЦЕВА