Справа №560/1229/16-ц
У Х В А Л А

01 грудня 2016 року суддя Дубровицького районного суду Рівненської області Сидоренко З.С., розглянувши матеріали позову ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4 сільської ради Дубовицького району Рівненської області, Управління Держземагенства в Дубровицькому районі Рівненської області про визнання права власності на земельні частки (паї) в порядку спадкування за законом,

в с т а н о в и в:

Позивачі ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 звернувся в суд з позовом до відповідачів ОСОБА_4 сільської ради Дубовицького району Рівненської області, Управління Держземагенства в Дубровицькому районі Рівненської області та просять:

- визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/3 всіх земельних часток (паїв), як за спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері - ОСОБА_5, померлої 31.05.2016 року;

- визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/3 всіх земельних часток (паїв), як за спадкоємцем першої черги за законом після смерті батька - ОСОБА_6, померлого 04.06.2013 року та смерті матері - ОСОБА_5, померлої 31.05.2016 року;

- визнати за ОСОБА_3 право власності на 1/3 всіх земельних часток (паїв), як за спадкоємцем першої черги за законом після смерті батька - ОСОБА_6, померлого 04.06.2013 року та смерті матері - ОСОБА_5, померлої 31.05.2016 року.

Відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування.

Тобто в позовній заяві має міститись посилання, зокрема, на те, що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину.

При цьому позовна заява про вирішення спору, що виникає з певних правовідносин, за формою і змістом повинна відповідати загальним правилам встановленим ст.119 ЦПК України, а залежно від предмета та підстави позову - і вимогам, які містяться у спеціальному законодавстві.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов'язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред'явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред'явлення.

Вивченням матеріалів позовної заяви, встановлено, що даний позов не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України, оскільки позивачами порушено вимоги ч.5 ст.119 ЦПК України, а саме до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Позивачем ОСОБА_1 додано до матеріалів позовної заяви посвідчення особи, яка постраждала внаслідок Чорнобильської катастрофи (категорія 1) серія А №136226 з вкладкою №684173.

Пунктом 10 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір" (далі - ОСОБА_7) передбачено, що позивачі - громадяни, віднесені до 1 та 2 категорій постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях.

Отже, зважаючи на вказану норму Закону, позивач ОСОБА_1 звільнена від сплати судового збору.

Однак, позивачами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не додано документу, який надавав би право останнім бути звільненими від сплати судового збору, а тому такий має бути сплачений у відповідності до ч.6 ст.6, ст.4 Закону України "Про судовий збір", ч.5 ст.119 ЦПК України.

Частиною 1 ст.4 вищевказаного Закону передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ч.6 ст.6 Закону у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих з них вимог окремим платіжним документом.

Дана норма Закону покладена в основу п.10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року №10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" (далі - Постанова).

Зі змісту вказаного пункту Постанови вбачається, що у випадку якщо один із позивачів звільнений від сплати судового збору, загальна сума збору зменшується пропорційно до заявлених вимог.

Законом України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється з урахуванням загальної суми позову.

Загальна сума судового збору (ціна позову) визначається відповідно до ст.80 ЦПК України.

Як передбачено п.п.9, 10 ч.1 ст.80 ЦПК україни у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності - ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна, а у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог - загальною сумою всіх вимог.

Така вимога закону, при подачі позовної заяви до суду, позивачами виконана не була, а саме позивачами не зазначено загальної суми позову (ціни позову), яка повинна складатися з суми вартості спірних земельних ділянок, без якої неможливо визначити загальну суму усіх вимог.

Слід наголосити на тому, що процес визначення вартості земельної ділянки - експертна грошова оцінка, здійснюється на основі Методики експертної грошової оцінки земельних ділянок, затвердженої постановою КМУ від 11.10.2002 року №1531.

Отже, позивачами не додано до позовної заяви звіту про оцінку спірних земельних часток та документів, які підтверджували б належність померлим ОСОБА_6 та ОСОБА_5 вказаних земельних часток або зазначення поважних причин відсутності таких документів.

Тому позивачами також не виконані вимоги п.6 ч.2 ст.119 ЦПК України та не зазначено доказів, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до п.7 Постанови Пленуму Верховного суду України від 12.06.2009 року №2 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції" позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Крім того, слід наголосити на тому, що Пленум Верховного Суду України у своїй постанові №7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" чітко зазначає, що за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. Лише у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Однак, позивачами, як доказ, не долучено відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, що свідчить про недотримання останніми встановленого порядку для звернення до суду з такого роду позовами.

До того ж, в п.23 вищевказаної Постанови зазначено, що територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини можуть бути відповідачами у справі лише при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Як вбачається із змісту позовної заяви, крім позивачів, як спадкоємців першої черги за законом після смерті ОСОБА_6 та ОСОБА_5, є ще спадкоємець за заповітом - рідний брат позивачів ОСОБА_8, який від прийняття спадщини не відмовлявся..

За таких обставин, в силу ч.1 ст.121 ЦПК України вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху, надавши позивачам строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ч.1 ст.121 ЦПК України,

у х в а л и в:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4 сільської ради Дубовицького району Рівненської області, Управління Держземагенства в Дубровицькому районі Рівненської області про визнання права власності на земельні частки (паї) в порядку спадкування за законом та надати позивачам для усунення вищевказаних недоліків п'ятиденний строк з дня отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: підпис.

З оригіналом згідно.

Голова Дубровицького

районного суду: ОСОБА_7