АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
м. Київ Головуючий в 1 інстанції - Малинников О.Ф.
№22-ц/796/9264/2016 Доповідач - Панченко М.М.
У Х В А Л А

07 червня 2016 року суддя судової палати в цивільних справах Апеляційного суду м. Києва Панченко М.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1, який діє за дорученням ОСОБА_2, на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 19 травня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик» про стягнення заборгованості за договором банківського рахунка та за зустрічним позовом Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик» до ОСОБА_2 про визнання правочину недійсним,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 19 травня 2016 року у задоволенні первісного та зустрічного позовів відмовлено.

Не погодившись з таким рішенням суду, представник позивача за первісним позовом 01 червня 2016 року подав апеляційну скаргу, яка підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

За змістом ч. 1 ст. 294 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема з журналу судового засідання від 19 травня 2016 року /т.2, а.с. 233-235/, представник позивача за первісним позовом був присутнім в залі судового засідання під час проголошення оскаржуваного рішення.

Між тим, апеляційна скарга подана 01 червня 2016 року, що підтверджується вхідним штампом канцелярії суду першої інстанції /т.3, а.с. 1/, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження, встановленого процесуальним законом.

В апеляційній скарзі відповідачем не порушується питання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 19 травня 2016 року.

При цьому, вважаю за необхідне зазначити, що факт отримання копії повного тексту оскаржуваного рішення 30 травня 2016 року не може свідчити про дотримання скаржником строку на апеляційне оскарження. Разом з тим, указана обставина може бути підставою для поновлення пропущеного процесуального строку.

Відповідно до ч. 3 ст. 297 ЦПК України - апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків установлених статтею 294 ЦПК України, і особа яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави вказані нею у заяві визнані неповажними. При цьому протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали особа має право звернутися до апеляційного суду з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву про поновлення строку не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя -доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Виходячи з викладеного, апеляційну скаргу ОСОБА_1, який діє за дорученням ОСОБА_2, на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 19 травня 2016 року слід залишити без руху, а заявнику надати строк 30 днів з дня отримання копії даної ухвали для подання вмотивованого клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження із зазначенням підстав для поновлення такого строку.

Крім того, скаржником не надано документу, який належним чином підтверджує сплату судового збору за подання апеляційної скарги.

Вважаю за необхідне зазначити, що скаржник(її представник) звернулися з апеляційною скаргою у червні 2016 року, тобто на момент чинності ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» у новій редакції, якою не передбачено звільнення споживачів від сплати судового збору, а тому правові підстави для звільнення ОСОБА_2 від сплати судового збору - відсутні.

В апеляційній скарзі, представник позивача, посилаючись на ст. 22 Закону України «Про судовий збір», зазначає, що позивач за первісним позовом звільняється від сплати судового збору, як споживач.

Так, ч.3 ст. 22 ЗУ «Про захист прав споживачів» передбачено, що споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов'язані з порушенням їх прав.

Між тим, при розбіжності між загальним і спеціальним нормативно-правовим актом перевага надається спеціальному, якщо він не скасований виданим пізніше загальним актом.

Оскільки спеціальним законом, який визначає підстави для звільнення від сплати судового збору та пільги щодо його сплати є ЗУ «Про судовий збір», то саме цей Закон підлягає застосуванню.

Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд України, зокрема, при розгляді справи №6-3084цс15.

Тому, виходячи з того, що ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» на момент подання апеляційної скарги не передбачено звільнення споживачів від сплати судового збору, ОСОБА_2 не звільняється від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 19 травня 2016 року.

За змістом ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»(в редакції, чинній на момент подання апеляційної скарги) за подання апеляційної скарги на рішення суду, судовий збір, що підлягає сплаті, складає 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Враховуючи ціну первісного позову, сума судового збору, що підлягала б сплаті за подання позовної заяви(тобто станом на листопад 2014 року), складала 3654 грн. 00 коп.

Таким чином, приймаючи до уваги, що жодних вимог щодо зустрічного позову скаржником не заявлено, ОСОБА_2 за подання апеляційної скарги на вказане рішення суду має сплатити 4019 грн. 40 коп. судового збору на Р/р: 0010; Отримувач коштів: УДКС у Солом'янському районі м. Києва ; Код ; Банк: ГУ ДКСУ у м. Києві; МФО банку: 820019 ; Код ЄДРПОУ суду : 02894757.

Після усунення недоліків, особа, яка звернулася з апеляційною скаргою, повинна надати оригінал квитанції/платіжного доручення про сплату судового збору.

Згідно з ч.2 ст.297 ЦПК України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст.295 ЦПК України, або не сплачено судовий збір застосовуються положення ст.121 ЦПК України. За змістом ч.1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без дотримання вимог, викладених у ст. ст. 119 і 120 цього Кодексу або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин апеляційна скарга підлягає залишенню без руху та скаржнику надано строк 5 днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків, а саме: сплати судового збору та надання копії апеляційної скарги у відповідності до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Керуючись ст.297 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1, який діє за дорученням ОСОБА_2, на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 19 травня 2016 року залишити без руху та надати строк 5 днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків в частині несплати судового збору та 30 днів для усунення недоліків в частині пропуску строку на апеляційне оскарження.

Попередити, що в разі не виправлення, у визначений судом термін, недоліків апеляційної скарги в частині пропуску строку на апеляційне оскарження, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено, а в разі не виправлення недоліків в частині несплати судового збору, апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута заявнику.

Суддя: