Провадження № 2/127/7333/16
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 грудня 2016 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Ан О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, за участю 3-ї особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору державного нотаріуса Другої Вінницької державної нотаріальної контори ОСОБА_3 про виключення майна із спадкової маси та визнання права власності, -

В С Т А Н О В И В:

До Вінницького міського суду м.Вінниці надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, за участю 3-ї особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору державного нотаріуса Другої Вінницької державної нотаріальної контори ОСОБА_3 про виключення майна із спадкової маси та визнання права власності.

Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.119 ЦПК України, а саме позивачем не зазначено вартість спірного майна на момент звернення до суду. Згідно п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України, ціна позову визначається вартістю майна, яка відповідно до вимог чинного законодавства визначається виходячи з ринкової вартості спірного майна.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обовязкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обовязкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358 .

У відповідності до п.п. 1 п. 1 вказаної вище постанови оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обовязкових платежів, які справляються відповідно до законодавства є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Також, згідно вимог даної Постанови, оцінка обєкта для цілей оподаткування здійснюється субєктами оціночної діяльності, які відповідають вимогам, установленим Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», у складі яких працює хоча б один оцінювач, який отримав кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» хоча б за однією з таких спеціалізацій у межах напряму 1 «Оцінка обєктів у матеріальній формі» і напряму 2 «Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів, у тому числі прав на обєкти інтелектуальної власності»

Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання відповідно до договору це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Однак, матеріали позовної заяви не містять звіту про оцінку майна заявленого в позовній заяві, яким би підтверджувалась ціна позову.

Також позивачем не в повному обсязі сплачено судовий збір за подання до суду позовної заяви з майновими вимогами.

Відповідно до частини пятої статті 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», ставки судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Згідно із розясненнями, які містяться в п. 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року, якщо в позовній заяві об'єднано кілька самостійних вимог майнового характеру, пов'язаних між собою, то, враховуючи, що об'єктом справляння судового збору є позовна заява, максимальний розмір судового збору має відповідати загальній сумі всіх вимог (пункт 10 частини першої статті 80 ЦПК). При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами

З огляду на вище викладене, позивачу необхідно сплатити судовий збір за ставками майнового характеру, яка подана фізичною особою, виходячи із ціни позову майнової вимоги.

Крім того, як вбачається з пунктів 3, 5, 6 частини 2 статті 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а також зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 р. № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» позовна заява за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У звязку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститись позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до ст. 16 ЦК України, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обовязку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Позивачем у позовній заяві не зазначено,доказів щодо наявності спору про право та оспорювання або невизнання відповідачем прав позивача на частину спільного майна;

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 119 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків.

За таких обставин, дану заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України суд, -

У Х В А Л И В:

Матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, за участю 3-ї особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору державного нотаріуса Другої Вінницької державної нотаріальної контори ОСОБА_3 про виключення майна із спадкової маси та визнання права власності - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків до 09 грудня 2016 року, але не більше п'яти днів з моменту отримання копії ухвали, про що повідомити позивача.

У разі невиконання вказаних недоліків, дана заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя: