Провадження №2/760/3434/16
в справі №760/5843/16-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 травня 2016 року суддя Соломянського районного суду м. Києва Усатова І.А., розглянувши клопотання позивача про відстрочку від сплати судового збору в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заподіяних злочином матеріальних збитків та моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, відповідно до якого просить стягнути з ОСОБА_2 заподіяні ним кримінальним правопорушенням матеріальні збитки та моральну шкоду в загальному розмірі 5810, 35 грн.

Ухвалою судді Соломянського районного суду м. Києва від 31.03.2016 позовну заяву залишено без руху, позивачу наданий термін у 5 днів з моменту отримання копії ухвали для виправлення недоліків позовної заяви.

Однак, замість сплати судового збору та надання відповідних документів, що підтверджують його сплату, 19.05.2016 позивач подав клопотання, відповідно до якого просить суд відстрочити сплату судового збору за подання позову до суду з тих підстав, що він знаходиться в скрутному матеріальному становищі.

В обґрунтування заяви вказав, що є пенсіонером, і отримувана ним пенсія є його єдиним джерелом для існування. Інших доходів не має.

Відповідно до ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у ч. 1 ст. 82 ЦПК України, суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

В пункті 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 р. № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз'яснено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VIта статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Аналогічна правова позиція закріплена і в ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Виходячи з викладеного вище правового обґрунтування та приведених позивачем доводів у цій частині, суд приходить до висновку про задоволення заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст. 82, ЦПК України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суддя

У Х В А Л И В:

Заяву задовольнити.

Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору в цивільній справі за його позовом до ОСОБА_2 про стягнення заподіяних злочином матеріальних збитків та моральної шкоди

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Усатова І.А.