Справа № 645/5204/15-ц
Провадження № 2/645/138/16
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

13 травня 2016 року м. Харків

Фрунзенський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді Іващенко С.О.,

за участю секретаря судового засідання Новицької Я.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визначення порядку користування житловим приміщенням, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачі звернулися до суду з позовною заявою про визначення порядку користування житловими приміщеннями квартири, посилаючись на те, що відповідач є матірю ОСОБА_1, предметом спору є чотирьохкімнатна ізольована квартира за адресою: АДРЕСА_1, яка зареєстрована на праві власності за ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності на житло від 04.05.1994 року, реєстр №36, виданого Закритим акціонерним товариством «Южкабельмет», на підставі розпорядження від 28.04.1994 року, та в 1/10 частині за ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 13.05.2015 года після померлого батька ОСОБА_5, виданого державним нотаріусом Дванадцятої Харківської державної нотаріальної контори ОСОБА_6, реестр №4-269. Право власності зареєстровано у встановленому законом порядку.

Квартира № 8 складається із чотирьох ізольованих житлових кімнат: № 2 - площею 11.7 кв.м з балконом; № 3 - площею 11.1 кв.м з балконом, №4 площею 16.5 кв.м з балконом; №5 площею 12.7 кв.м без балкону; № 1 - коридору, площею 8.8 кв.м; №6 -комори, площею 0,9 кв.м.; № 8 - ванної кімнати, площею 2.7 кв.м; № 9 - вбиральні, площею 1,2 кв.м; № 7 - кухні, площею 11.2 кв.м. Загальна площа квартири складає 81,3 кв.м, житлова - 52,0 кв.м. На даний час в квартирі зареєстровані та мешкають позивачі та відповідач.

Позивачі в судове засідання не зявилися, надали заяву про слухання справи за їх відсутністю, уточнені позовні вимоги підтримують в повному обсязі, не заперечували про ухвалення заочного рішення.

Відповідач в судове засідання не з'явилась, про час та дату розгляду справи сповіщалась належним чином, шляхом направлення судових повісток рекомендованою кореспонденцією, причини неявки суду не повідомила, заперечення проти позову не надала.

Відповідно до ч.2 ст. 77 ЦПК України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явились в судове засідання без поважних причин.

У відповідності до приписів ч. 5 ст. 74 ЦПК України судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур'єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. У разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

Таким чином, суд вважає, що відповідач не з'явилася в судове засідання без поважних причин, причину неявки суду не повідомила, про час і місце судового засідання була повідомлена належним чином .

Відповідно до ч. 4 ст. 169 ЦПК України зі змінами, внесеними Законом України Про судоустрій та статус суддів від 07 липня 2010 року № 2453-VI, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Враховуючи, що розгляд справи відбувся у відсутність сторін, відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.ст. 224 - 226 ЦПК України.

З'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, всебічно та повно дослідивши матеріали справи та надані позивачем докази, суд встановив наступне.

Відповідно до вимог ст.ст.11, 59, 60 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданих відповідно до вимог цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб які беруть участь у справі. При цьому кожна із сторін зобовязана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, а обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

У відповідності до вимог ст. 213 ЦПК України, рішення суду повинно бути законним і обгрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обгрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно зясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно з вимогами ст. 214 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Предметом спору є двохкімнатна ізольована квартира №8, по вул.. Рибалка, буд. №47-Б, у м. Харкові, яка зареєстрована на праві спільної сумісної власності: за ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності на житло від 04.05.1994 року, реєстр №36, видане Закритим акціонерним товариством «Южкабельмет», та в 1/10 частині за ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого 10.10.2000 року батька ОСОБА_5 від 13.05.2015 року, виданого державним нотаріусом Дванадцятої Харківської державної нотаріальної контори ОСОБА_6, реестр №4-269 (а.с. 16).

Згідно технічного паспорту на квартиру АДРЕСА_2, складеному 09.04.2015 року, квартира у житловому будинку розташована на 2-му поверсі 16-ти поверхового будинку, складається з 4-х кімнат житловою площею 52,0кв.м., загальною площею - 81,3 кв. м. і складається з: житлової кімнати № 2 - площею 11.7 кв.м з балконом; житлової кімнати № 3 - площею 11.1 кв.м з балконом, житлової кімнати №4- площею 16.5 кв.м з балконом; житлової кімнати №5 -площею 12.7 кв.м без балкону; коридору № 1- площею 8.8 кв.м; комори №6 - площею 0,9 кв.м.; ванної кімнати № 8- площею 2.7 кв.м; вбиральні № 9 - площею 1,2 кв.м; кухні № 7 - площею 11.2 кв.м.(а.с. 17-18)

На даний час в квартирі зареєстровані та мешкають позивачі та відповідач що підтверджується довідкою КП «Жилкомсервіс» №1095 від 10.03.2015р. (а.с.14)

Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи № 10524/12426, від 23.12.2015 року проведеної судовим їм експертом ОСОБА_7 визначення порядку користування житловими приміщеними є можливим, та зазначеним висновком запропоновано один варіант порядку користування вказаною квартирою, з відступом від часток співвласників у вказаній квартирі а саме, згідно запропонованого варіанту в загальному користуванні співвласників залишити підсобні приміщення: № 1 - коридор, площею 8.8 кв.м; № 7 - кухню, площею 11.2 кв.м. № 8 - ванну кімнату, площею 2.7 кв.м; № 9 - вбиральню, площею 1,2 кв.м; №6 -комору, площею 0,9 кв.м.; а усього загальною площею 24,8 кв.м.

У користування співвласника ОСОБА_4 - виділити житлову кімнату №2, площею11,7 кв.м, лоджію №2а, площею 1,5 кв.м. Загальна площа приміщень, які виділяються співвласнику ОСОБА_4 складає 18,78 кв.м. ((11,7+1,5)+(24,8*11,7/52), що на 5,61 кв.м (24,39-18,78) менше, чим покладено на її частку - 30/100 квартири.

У користування співвласників ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - виділити житлову кімнату №3, площею 11.1 кв.м, лоджію №3а площею 1,5 кв.м., житлову кімнату №4- площею 16.5 кв.м., лоджію №4а площею 1,5 кв.м. Загальна площа приміщень, які виділяються співвласникам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 складає 43,76 кв.м. ((11,1+1,5+16,5+1,5)+(24,8*(11,1+16,5/52), що на 3,11 кв.м (43,76-40,65) більше, ніж покладено на їх частку - 50/100 квартири.

У користування співвласника ОСОБА_3 - виділити житлову кімнату №5, площею12,7 кв.м. Загальна площа приміщень, які виділяються співвласнику ОСОБА_3 складає 18,76 кв.м. ((12,7+(24,8*12,7/52), що на 2,5 кв.м (18,76-16,26) більше, ніж покладено на його частку - 20/100 квартири.

При розрахунку варіанту порядку користування квартирою експертом частки співвласників були вирахувані наступним чином, при умові, що співвласник ОСОБА_4 увійде в право власності на спадщину -10/100 частки квартири:

ОСОБА_4 -30/100 частин (1/5+1/10(20/100+10/100)),

ОСОБА_1 -30/100 частин (1/5+1/10(20/100+10/100)),

ОСОБА_2 -20/100 частин (1/5),

ОСОБА_3 -20/100 частин (1/5),

Проект порядку користування квартирою по вказаному варіанту позначений в Додатку №1(а.с.77)

Суд вважає необхідним взяти до уваги варіант, запропонований у висновку судової будівельно-технічної експертизи № 10524/12426, та виділити в користування позивачів:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - виділити житлову кімнату №3, площею 11.1 кв.м, лоджію №3а площею 1,5 кв.м., житлову кімнату №4- площею 16.5 кв.м., лоджію №4а площею 1,5 кв.м.

ОСОБА_3 - виділити житлову кімнату №5, площею12,7 кв.м.

Відповідачу ОСОБА_4, з урахуванням того, що відповідач мешкає в цьому приміщенні тривалий час - суд вважає можливим виділити житлову кімнату №2, площею11,7 кв.м, лоджію №2а, площею 1,5 кв.м.

Відповідно до ст. 358 ЦК України, співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їх спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.

Згідно п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 04.10.1991 року «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на житловий будинок», якщо виділ частки будинку в натурі неможливий, суд вправі за заявленим про це позовом встановити порядок користування відособленими приміщеннями (квартирами, кімнатами) такого будинку. У цьому разі окремі підсобні приміщення (кухня, коридор тощо) можуть бути залишені у загальному користуванні співвласників.

В п. 14 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» роз'яснено, що квартира, яка є спільною сумісною чи спільною частковою власністю, на вимогу учасника (учасників) цієї власності підлягає поділу в натурі, якщо можливо виділити сторонам ізольовані жилі та інші приміщення з самостійними виходами, які можуть використовуватися як окремі квартири або які можна переобладнати в такі квартири. У протилежному випадку може бути встановлено порядок користування приміщеннями квартири, якщо про це заявлено позов.

Частинами 1, 2 ст. 358 ЦК України визначено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

Згідно п. 6 зазначеної постанови Пленуму Верховного Суду України, якщо виділ частки будинку в натурі неможливий, суд вправі за заявленим про це позовом встановити порядок користування відособленими приміщеннями (квартирами, кімнатами) такого будинку. У цьому разі окремі підсобні приміщення (кухня, коридор тощо) можуть бути залишені у загальному користуванні співвласників.

З урахуванням викладеного, суд вважає за необхідне позовні вимоги задовольнити в повному обсязі , так як вони не суперечать закону.

Керуючись ст.ст. 355, 358,370 ЦК України, ст..ст. 10, 11, 60, 61, 88, 209, 212-215, 224-226 ЦПК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України від 04.10.1991 року «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на житловий будинок» суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визначення порядку користування житловим приміщенням - задовольнити.

Визначити порядок користування квартири АДРЕСА_3, шляхом виділення:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 житлової кімнати №3, площею 11.1 кв.м, лоджію №3а площею 1,5 кв.м., житлової кімнати №4- площею 16.5 кв.м., лоджиї №4а площею 1,5 кв.м.;

ОСОБА_3 житлової кімнати №5, площею12,7 кв.м.;

ОСОБА_4, житлової кімнати №2, площею11,7 кв.м, лоджиї №2а, площею 1,5 кв.м..

В загальному користуванні співвласників ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 залишити приміщення спільного користування: коридор «1», площею 8,8 кв.м; кухню, площею 11,2 кв.м; ванну «8», площею 2,7 кв.м; вбиральню «9», площею 0,9 кв.м, загальною площею 24,8 кв.м.

Відповідачем, який не приймав участі у розгляді справи, протягом десяти днів з дня отримання копії заочного рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення, відповідно до вимог ст. 229 ЦПК України.

Заочне рішення може бути оскаржене іншими особами, шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до апеляційного суду Харківської області через Фрунзенський районний суд м. Харкова протягом десяти днів з дня його проголошення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання заяви про перегляд заочного рішення відповідачем, який не приймав участі у розгляді справи, якщо заяву про перегляд заочного рішення не було подано, після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Головуючий суддя