Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" червня 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Виниченко Л.М.,

при секретарі Локоткова І.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 13 квітня 2016 року,-

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою у якій просить скасувати заочне рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 13.04.2016 року за позовом Публічного акціонерного товариства «Альфа Банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Заяву мотивує тим, що копію зазначеного рішення він отримав 26 квітня 2016 року. Вважає, що рішення ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Зазначає, що заочний розгляд справи відбувся без участі відповідачів та їх представників. 12 квітня 2016 року його представник ОСОБА_3 подав клопотання про зупинення розгляду справи до вирішення справи за позовом ОСОБА_1 до ПАТ «Альфа Банк» про визнання недійсним кредитного договору № 49007678 від 21.06.2008 року, оскільки позовні вимоги ПАТ «Альфа Банк» про стягнення заборгованості подані на підставі вказаного кредитного договору. До клопотання було долучено копію ухвали Шевченківського районного суду м. Києва про відкриття провадження у справі від 30.03.2016 року за позовом ОСОБА_1 У цьому ж клопотанні представник ОСОБА_3 повідомив суд про його зайнятість у іншому судовому засіданні 13.04.2016 року в Голосіївському районному суду м. Києва. Проте суд жодним чином не відреагував на зазначену обставину, чим позбавив його права надавати пояснення, заперечення, приймати участь у вивченні доказів, що має значення для справедливого розгляду справи. Також судом не аналізувалося та не було надано належної правової оцінки щодо стягнення пені за прострочення виконання кредитного договору, яка стягнута з нього безпідставно.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_3 підтримав подану заяву, просив задовольнити вимоги.

Представник позивача ОСОБА_4 в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні заяви, посилаючись на безпідставність вимог.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з'явився, про дату час та місце розгляду заяви був повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив.

Вислухавши пояснення учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Дніпровським районним судом м. Києва 13 квітня 2016 року у цивільній справі 755/12264/14-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «Альфа Банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості було ухвалене заочне рішення, яким позов задоволено частково.

Даним рішенням стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Альфа Банк» заборгованість за кредитним договором № 490076784 від 12.06.2008 року у розмірі 289 879 грн. 52 коп. та судовий збір в сумі 2 898 грн. 80 коп. У частині позовних вимог до відповідача ОСОБА_2 відмовлено.

Рішення від 13 квітня 2016 року у вищевказаній страві було постановлене заочне з тих підстав, що відповідачі в судове засідання не з'явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, заяв про відкладення розгляду справи чи про розгляд справи за їх відсутності до суду не подавали, у зв'язку з чим суд прийшов до висновку про розгляд справи по суті спору без присутності відповідачів на підставі наданих доказів стороною позивача. Судом також було враховано ті обставини, що справа перебувала на розгляді з червня 2015 року, за цей час відповідачі жодного разу до суду не з'явилися, про наявність справи та про предмет спору їм було відомо, неодноразово подавали апеляційні скарги на ухвалу про відкриття провадження, заяву про зупинення провадження у справі, заяви, телеграми про відкладення розгляду справи, що свідчило про неналежне виконання відповідачами обов'язків, визначених Цивільним процесуальним кодексом України та їх небажанням висловити свою думку чи заперечення щодо позовних вимог і подати докази, що є правом відповідачів, передбаченим вимогами ЦПК.

Відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Викликались відповідачі в судові засідання за адресами їхнього проживання, судові повістки отримували.

Отже, про час розгляду справи відповідачі були повідомлені належним чином з дотриманням норм процесуального закону.

За вимогами ст. 232 ЦПК України суд скасовує заочне рішення лише за наявності двох підстав, зокрема якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи і не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Заявник зазначає про те, що суд не відреагував стосовно поданого його представником ОСОБА_3 клопотання про зупинення провадження у справі до вирішення справи Шевченківським районним судом м. Києва за позовом ОСОБА_1 до ПАТ «Альфа Банк» про визнання недійсним кредитного договору, а також стягнуто пеню за межами строку позовної давності.

Зазначені доводи не заслуговують на увагу, оскільки клопотання представника відповідача ОСОБА_1 про зупинення провадження у справі вирішувалося судом, за результатами розгляду якого постановлена ухвала від 13 квітня 2016 року про відмову у задоволенні клопотання (а.с. 116). Також, як убачається із матеріалів справи, до стягнення була заявлена пеня у гривневому еквіваленті у розмірі 8 935 грн. 80 коп. за період часу з 12.02.2015 року, при цьому позов був поданий до суду 11.06.2015 року, про що свідчить поштовий штемпель на конверті, тобто у межах строку позовної давності.

Заявником до заяви не надано доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи і які не були враховані судом під час ухвалення рішення, а тому у суду відсутні підстави, визначені у ст. 232 ЦПК України для скасування заочного рішення.

Як убачається з матеріалів справи, при постановленні рішення судом брались до уваги та враховувались всі докази, що стосуються спору, оцінка їм надавалась.

За наведених обставин заяву відповідача про перегляд заочного рішення, з огляду на вимоги ч. 1 ст. 232, ч. 3 ст. 231 ЦПК України, слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 228-232 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 13 квітня 2016 року за позовом Публічного акціонерного товариства «Альфа Банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості залишити без задоволення.

Роз'яснити заявнику, що заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України.

Суддя