Справа № 219/8829/16-ц
Провадження № 2/219/4190/2016
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 жовтня 2016 року Артемівський міськрайонний районний суд Донецької області

в складі: головуючої судді Чопик О.П.,

при секретарі Чубикало О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Бахмуті Донецької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Бахмутської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в :

позивач звернулась до суду з позовом до Бахмутської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини, посилаючись на те, що вона є спадкоємцем майна після смерті її матері, ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3. Стверджує, що у визначений законом строк не змогла звернутись у нотаріальну контору зі заявою про прийняття спадщини, оскільки у зв'язку з воєнними подіями, їй необхідний був час для вирішення судом справи про встановлення факту смерті ОСОБА_2, та оформлення свідоцтва про смерть, оскільки мати померла на тимчасово непідконтрольній території України. Зазначає, що спадкове майно складає пенсія померлої. Просить суд визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2.

Позивач в судове засідання не з'явилася, подавши заяву про розгляд справи у її відсутності та про підтримання позовних вимог. Просить позов задовольнити в повному обсязі (а.с.30).

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, подавши заяву про розгляд справи у його відсутності. Просить прийняти рішення на розсуд суду (а.с.27).

Відповідно до ст.169 Цивільного процесуального кодексу України суд вважає за можливе проводити розгляд справи у відсутності представників сторін, від яких надійшли відповідні заяви, на підставі наявних у справі доказів, які вважає достатніми.

З урахуванням ч.2 ст.197 Цивільного процесуального кодексу України, у зв'язку з неявкою всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Судом установлено, що згідно зі свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1, виданим повторно 6 липня 2016 року Красноармійським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, ОСОБА_2, померла ІНФОРМАЦІЯ_3 у місті Донецьку (а.с.10).

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2, виданим 10 квітня 1959 року Степнянським РАЦС Ольгінського району Сталінської області, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 є донькою ОСОБА_4 (а.с.9).

ОСОБА_4 після розірвання шлюбу з ОСОБА_5 6 вересня 1977 року присвоєно прізвище ОСОБА_2, про що свідчить свідоцтво про розірвання шлюбу серії НОМЕР_3 видане 10 січня 1978 року Ворошиловським районним бюро РАЦС міста Донецька (а.с.12).

У свою чергу, про те, що ОСОБА_1 до укладення шлюбу носила прізвище Петрова, свідчить витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб №26 від 14 серпня 1976 року, складений виконкомом Степненської сільської ради Мар'їнського району Донецької області.

З Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №44997256 виданої 7 вересня 2016 року Першою Артемівською державною нотаріальною конторою (а.с.24), вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не відкрита.

Відповідно до ч.1 ст.1223 Цивільного кодексу України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст.1261 Цивільного кодексу України).

Згідно з ч.1 ст.1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч.ч.1, ст.1220 Цивільного кодексу України).

Статтею 1272 Цивільного кодексу України передбачено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У п.24 Постанови від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» Пленум Верховного Суду України надав роз'яснення про те, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Встановлено, що позивач не звернулася до нотаріуса зі заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк у зв'язку з необхідністю вирішення судом справи встановлення факту смерті її матері та отримання свідоцтва про смерть. Вказане підтверджується рішенням Селидівського міського суду Донецької області від 10 червня 2016 року, яким встановлено факт смерті ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 у місті Донецьку (а.с.11). Суд також звертає увагу на те, що свідоцтво про смерть ОСОБА_2, видане повторно 6 липня 2016 року.

Зазначені причини суд визнає такими, що істотно утруднювали позивачеві подання заяви про прийняття спадщини в строк, визначений законом.

З огляду на викладене, оскільки позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити, визначивши позивачеві - спадкоємцеві додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст. 4, 10, 60, 88, 169, 212, 215 Цивільного процесуального кодексу України, ст.ст.1220, 1223, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, з урахуванням Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» з наступними змінами, суд

в и р і ш и в :

позов ОСОБА_1 до Бахмутської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3, - три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Головуюча О.П.Чопик