overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
УХВАЛА

"08" грудня 2016 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Адамович О. Й. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із позовною заявою та просить стягнути з ОСОБА_2 на його користь грошові кошти в сумі 1723843,12 грн. за договором позики.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

З матеріалів справи вбачається, що позов має майновий характер, оскільки спір стосується стягнення коштів за договором позики, однак позивачем при поданні позовної заяви не зазначено ціни позову, виходячи з предмету позову, що позбавляє суд можливості визначити розмір судового збору, який підлягає сплаті при поданні даної позовної заяви.

У відповідності до ст. 1 Закону України Про судовий збір від 08.07.2011 року, який набрав чинності з 01 листопада 2011 року, судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат.

Згідно ст. 5 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем надано квитанцію №76 від 01.12.2016 року про сплату судового збору в сумі 6890,00 грн., однак даний судовий збір сплачено на неналежний рахунок.

Тому позовна заява вважається такою, що подана без сплати судового збору.

Судовий збір за подання позовної заяви повинен бути сплачений на номер рахунку № 0004, найменування отримувача УДКСУ у м. Житомирі Житомирської області, код за , банк отримувача ГУ ДКСУ у Житомирській області, код банку (МФО) 811039, код класифікації доходів бюджету 22030001, призначення платежу: судовий збір, за позовом (назва установи, організації позивача), Корольовський районний суд м. Житомира, .

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у ст.119 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху і надає строк для усунення зазначених недоліків. Зазначений строк не може перевищувати пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. 121 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків протягом чотирьох днів з моменту отримання ухвали суду.

У разі невиконання вимог ухвали у визначений судом строк заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу. Однак, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному звернення до суду.

Ухвала в частині сплати судового збору може бути оскаржена до апеляційного суду Житомирської області через Корольовський районний суд м. Житомира протягом пяти днів.

Суддя О. Й. Адамович
У Х В А Л А

про призначення судової експертизи

06 грудня 2016 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Кошель Л. М. ,

при секретарі Вангородська О. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до фермерського господарства « Довіра Я» про визнання недійсним договору оренди земельної ділянки,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Білоцерківського міськрайонного суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до фермерського господарства « Довіра Я» про визнання недійсним договору оренди земельної ділянки площею 2,9520 га, належної позивачці на праві власності, що розташована на території Узинської міської ради Білоцерківського району Київської області, та перебуває у володінні ФГ «Довіра Я» на підставі договору оренди № 94 від 15.12.2014 року. Позовні вимоги мотивовані тим, що позивачка ОСОБА_1 заперечує факт підписання з відповідачем вищевказаного договору оренди та свій підпис на ньому, вважає підпис сфальсифікованим.

Від представника позивача ОСОБА_2 надійшло клопотання про призначення по справі судово-почеркознавчої експертизи на предмет відсутності ідентичності почерку/ підпису/ позивача ОСОБА_1 та почерку/ підпису/ позивача ОСОБА_1 в графі « орендодавець» на договорі оренди землі № 94 від 15.12.2014 р., судову експертизу просив доручити експертам Київського обласного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України , витрати за її проведення покласти на позивача.

Суд вважає клопотання представника позивача обгрунтованим , так як в даному випадку висновок експерта має суттєве значення для вирішення спору, оскільки позивач в обгрунтування своїх вимог заперечує факт підписання ним договору , що оспорюється, а тому для вирішення питання щодо неналежності підпису позивача на вищевказаному договорі оренди землі необхідні спеціальні знання в галузі почеркознавства.

Згідно ст.202 ч.1 п.5 ЦПК України суд також вважає за необхідне зупинити провадження по справі на час проведення експертизи.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст.143, 144,202 ч.1 п.5 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Клопотання представника позивача ОСОБА_2 задовольнити.

Призначити по справі судово-почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити експертам Київського обласного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України /вул.Воздвиженська,2 м.Київ 04071/, попередивши експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384,385 КК України.

На вирішення експертів поставити наступне запитання:

- чи виконаний підпис на договорі оренди земельної ділянки № 94 від 15 грудня 2014 р. в графі

« орендодавець» / а.с. 26 / ОСОБА_1 особисто чи сторонньою особою?

Провадження по справі на час проведення експертизи зупинити.

Ухвала суду в частині зупинення провадження по справі може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області через Білоцерківський міськрайонний суд протягом пяти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_3
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" грудня 2016 р. Київський районний суд м. Харкова у складі :

головуючого - судді Лях М.Ю.,

при секретарі Хомінської Т.В.,

представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши клопотання представника відповідача про витребування доказів по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_3 до ФОП ОСОБА_4 про стягнення невиплаченої заробітної плати, компенсаційних виплат, моральної шкоди та витребування трудової книжки, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_3 до ФОП ОСОБА_4 про стягнення невиплаченої заробітної плати, компенсаційних виплат, моральної шкоди та витребування трудової книжки.

В судовому засіданні представник відповідача звернувся до суду з заявою про витребування доказів з Київського РВ ХМУ ГУМВСУ в Харківської області, а саме матеріалів кримінального провадження № 0005932 за заявою ОСОБА_3, яке закрите 24.02.2014 року на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, оскільки дана інформація необхідна для встановлення підстав закриття кримінального провадження та суперечить інформації, вказаній позивачем в позовній заяві та свідчити про її безпідставність

В судовому засіданні представник позивача заперечував проти задоволення клопотання, просив відмовити в задоволенні за необґрунтованістю та безпідставністю.

Суд, заслухавши пояснення присутніх осіб, перевіривши доводи, на яких ґрунтується клопотання позивача, дослідивши матеріали справи приходить до наступного.

Згідно ч. 1, ч. 2 статті 137 ЦПК України у випадках, коли щодо отримання доказів у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, є складнощі, суд за їх клопотанням зобов'язаний витребувати такі докази. У заяві про витребування доказів має бути зазначено, який доказ вимагається, підстави, за яких особа вважає, що доказ знаходиться в іншої особи, обставини, які може підтвердити цей доказ.

За таких обставин, з метою всебічного та повного розгляду цивільної справи, реалізації права громадян на доступ до справедливого правосуддя, суд приходить до висновку про можливість задоволення клопотання представника відповідача про витребування доказів з Київського РВ ХМУ ГУМВСУ в Харківської області.

На підставі наведеного, керуючись статтями 35, 137 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача про витребування доказів по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_3 до ФОП ОСОБА_4 про стягнення невиплаченої заробітної плати, компенсаційних виплат, моральної шкоди та витребування трудової книжки задовольнити.

Витребувати з Київського РВ ХМУ ГУМВСУ в Харківської області (61002, м. Харків, вул. Алчевських, буд. 49) матеріали кримінального провадження № 0005932 за заявою ОСОБА_3, яке закрите 24.02.2014 року на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Належним чином оформлені відомості надіслати до Київського районного суду м. Харкова за адресою: м. Харків, вул. Валентинівська, 7-Б в найкоротший строк.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського районного суду

м. Харкова М.Ю. Лях
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Апеляційне провадження Головуючий у 1 інстанції Марцинкевич В.А.
№22-ц/796/9095/2016 Доповідач Кравець В.А.
У Х В А Л А

02 червня 2016 року суддя Апеляційного суду м. Києва Кравець В.А., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою позивача ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 22 березня 2016 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу,

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 22 березня 2016 року позов залишено без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст. 207 ЦПК України.

Не погоджуючись з ухвалою, 26.05.2016 року позивач ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу.

Також апелянтом було подано клопотання про звільнення від сплати судових витрат, у зв'язку з скрутним матеріальним становищем.

Згідно ч. 1, 3 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Аналогічні вимоги зазначені й у ст. 8 Закону України «Про судовий збір», а саме, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тобто даними нормами законодавства визначена виключна підстава для звільнення від сплати судового збору - незадовільний майновий стан сторони.

Згідно п.29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Як убачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 є пенсіонером за віком та отримує пенсію у розмірі 1 336,69 грн., що підтверджується Довідкою Лівобережного об'єднаного управління Пенсійного фонду України в м. Києві.(а.с.202)

Вказане свідчить про незадовільний майновий стан апелянта, а тому клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 82, 295, 297 ЦПК України -

У Х В А Л И Л А:

Звільнити позивача ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 22 березня 2016 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.А. Кравець
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа № 22-ц/796/7425/2016
У Х В А Л А

2 червня 2016 року суддя Судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду міста Києва Оніщук М.І., перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 24 березня 2016 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Київенерго», треті особи: Київська міська рада, Київська міська державна адміністрація, ОСОБА_3 про захист прав споживачів, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 24 березня 2016 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду позивач оскаржив його в апеляційному порядку.

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 22 квітня 2016 року апеляційна скарга на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 24 березня 2016 року була залишена без руху та надано час на усунення недоліків, а саме: апелянту слід було надати докази сплати судового збору у встановленому законом розмірі за належними реквізитами.

Станом на 2 червня 2016 року вказані судом недоліки усунуто не було. Копія ухвали судді Апеляційного суду м. Києва від 22 квітня 2016 року отримана апеллянтом 16 травня 2016 року та при повторному направленні її копії - 26 травня 2016 року.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Таким чином, враховуючи те, що без усунення вказаних недоліків суд позбавлений можливості вирішити питання про відкриття апеляційного провадження та виходячи з вимог ст.ст.121,295,297 ЦПК України, апеляційну скаргу слід визнати неподаною і повернути апелянту.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.121,295,297 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргуОСОБА_2 на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 24 березня 2016 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Київенерго», треті особи: Київська міська рада, Київська міська державна адміністрація, ОСОБА_3 про захист прав споживачів - вважати неподаною та повернути апелянту.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та протягом двадцяти днів може бути оскаржена до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ.

Суддя Оніщук М.І.
Справа № 562/1230/16-ц
У Х В А Л А

08.06.2016 року суддя Здолбунівського районного суду Рівненської області Ковалик Ю.А., при вирішенні питання про відкриття провадження за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Завод «Дніпровська хвиля» про поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу та моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

У червні 2016 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «Завод «Дніпровська хвиля», просив ухвалити рішення, яким поновити його на посаді заступника директора по виробництву товариства з обмеженою відповідальністю «Завод «Дніпровська хвиля»; стягнути з відповідача заробітну плату за час вимушеного прогулу; стягнути моральну шкоду в сумі 19000 грн.

Перевіривши матеріали, суддя вважає, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки її подано з порушенням вимог ст.119 ЦПК України, а саме до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору; не зазначено ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Оскільки у даній заяві є позовна вимога про відшкодування моральної шкоди, за подання заяви у цій частині судовий збір позивачу необхідно сплатити на загальних підставах.

Згідно з ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, тобто 551 грн. 20 коп.

При подачі позову до Здолбунівського районного суду судовий збір підлягає сплаті за наступними реквізитами: отримувач коштів УДКСУ у Здолбунівському районі; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993013; банк отримувача: ГУДКСУ в Рівненській області; код банку отримувача (МФО) 833017; рахунок отримувача 0171; код класифікації доходів бюджету 22030001; призначення платежу: судовий збір, за позовом(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Здолбунівський районний суд Рівненської області, (суду).

Крім того, в порушення ст. 119 ЦПК України в заяві зміст позовних вимог є неконкретним, оскільки не зазначено суми заробітної плати за час вимушеного прогулу, яку позивач просить стягнути з відповідача.

За таких обставин суддя вважає за необхідне надати позивачу строк для усунення недоліків, шляхом подання уточненої позовної заяви з квитанцією про сплату судового збору.

На підставі вище викладеного, керуючись ст.ст. 119, 121, 210 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Завод «Дніпровська хвиля» про поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу та моральної шкоди - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків терміном три дні з дня отримання копії ухвали.

В разі не усунення до встановленого терміну недоліків, зазначених в ухвалі, позовна заява буде повернута позивачу з усіма додатками до неї.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Ю.А. Ковалик
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа № 22-ц/796/9119/2016
У Х В А Л А

01 червня 2016 року Суддя Апеляційного суду м. Києва Котула Л.Г., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю " Лізингова компанія " Еталон" на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 14 квітня 2016 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю " Лізингова компанія " Еталон" про визнання недійсним договору фінансового лізингу та повернення коштів,

в с т а н о в и л а

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 14 квітня 2016 року позовні вимоги ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Лізингова компанія " Еталон" про визнання недійсним договору фінансового лізингу та повернення коштів задоволено.

На зазначене рішення , 16 травня 2016 року ТОВ " Лізингова компанія " Еталон" подало до суду апеляційну скаргу, проте судовий збір сплатило не в тому розмірі, який встановлений Законом України "Про судовий збір".

Згідно із ч. 3 ст. 6 Закону України " Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до пункту 1.6.1. частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (із змінами і доповненнями у редакції Закону України від 22.05.2015 № 484-VIII) ТОВ " Лізингова компанія " Еталон" необхідно доплатити судовий збір у розмірі 606, 32 грн.

Реквізити рахунків для сплати судового збору:

Отримувач коштів: УДКС у Солом'янському районі м. Києва

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812

Рахунок отримувача 0010

Банк отримувача ГУ ДКСУ у м. Києві

Код банку отримувача 820019

Згідно ч.2 ст. 297 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 295 цього Кодексу, а також у разі несплати суми судового збору застосовуються положення статті 121 цього Кодексу.

Положенням ст. 121 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.ст. 297, 121 ЦПК України,

у х в а л и л а:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю " Лізингова компанія " Еталон" на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 14 квітня 2016 року залишити без руху та надати строк для усунення недоліків п'ять днів з дня отримання відповідачем копії ухвали.

Роз'яснити Товариству з обмеженою відповідальністю " Лізингова компанія " Еталон", що у випадку не усунення недоліків апеляційної скарги у встановлений строк, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута.

Суддя
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" грудня 2016 р. cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бондаренко О. В. , оглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про стягнення заборгованості по сплаті аліментів та позбавлення батьківських прав,-

В С ТА Н О В И В :

02.11.2016 року позивач звернулась до суду з даним позовом та просить стягнути з відповідача заборгованість по сплаті аліментів з урахуванням неустойки (пені), накласти арешт на все належне майно ОСОБА_2, для забезпечення позову, вказати начальнику міського відділу державної виконавчої служби Білоцерківського міськрайонного управління юстиції на бездіяльність підлеглих та зобовязати провести відповідні розрахунки та надати суду обєктивну інформацію, щодо реального розміру заборгованості, яку допустив ОСОБА_2 по обох вищевказаних виконавчих листах, з застосуванням ч. 1 ст. 196 СК України, позбавити ОСОБА_2 батьківських прав відносно дочки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та дочки ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, та звільнити її від сплати судового збору на підставі ст. 5 п. 3 Закону України «Про судовий збір».

03.11.2016 року винесено ухвалу про залишення позову без руху та надано строк для усунення недоліків заяви, а саме: позивачу необхідно було надати розрахунок щодо розміру заборгованості і неустойки (пені), необхідно було зазначити ціну позову, зазначити причини, у звязку з якими потрібно забезпечити позов та зазначити на яке саме майно необхідно накласти арешт із зазначенням відомостей згідно Реєстру права власності на майно, зазначити докази, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування, надати до суду квитанцію про сплату судового збору за дві позовні вимоги немайнового та майнового характеру, яка буде відповідати Закону України «Про судовий збір» на момент звернення до суду з даним позовом з урахуванням ціни позову та за клопотання про забезпечення позову, або надати до суду документ, який звільняє від сплати судового збору та копію позову з додатками до нього для вручення відповідачу.

Як вбачається з повідомлення про вручення поштового відправлення, позивач ОСОБА_1 отримав ухвалу суду про залишення позову без руху 17.11.2016 року, однак у встановлений судом строк недоліки позовної заяви, зазначені в ухвалі суду від 03.11.2016 року не усунув.

Відповідно до ч. 2 ст. 121 ЦПК України заява повертається у випадку коли позивач відповідно до ухвали суду у встановлений судом строк не виконає вимоги ст.ст. 119-120 ЦПК України.

Отже, позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про стягнення заборгованості по сплаті аліментів та позбавлення батьківських прав, підлягає поверненню.

Керуючись ч. 2 ст. 121 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про стягнення заборгованості по сплаті аліментів та позбавлення батьківських прав, вважати неподаною і повернути позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області через

Білоцерківський міськрайонний суд протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали шляхом подання апеляційної скарги.

Суддя ОСОБА_5