Номер провадження 2/754/3221/16
Справа №754/4847/16-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 червня 2016 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - ЛІСОВСЬКОЇ О.В.

за участю секретаря - Макас Л.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві, про визнання права власності в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача Київської міської ради про визнання права власності у порядку спадкування, мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла ОСОБА_3. На випадок своєї смерті ОСОБА_3 залишила заповіт, відповідно до якого все своє майно заповіла ОСОБА_1 Позивач був зареєстрований та постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. У грудні 2011 року позивач звернувся до Десятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини і була відкрита спадкова справа. При цьому донька померлої ОСОБА_4 від прийняття спадщини відмовилася на користь свого сина - позивача по справі. Позивачем були подані до державного нотаріуса всі необхідні документи для видачі свідоцтва про право на спадщину, але згідно з інформаційною довідкою БТІ право власності на квартиру АДРЕСА_1, що є спадковим майном, зареєстровано за ОСОБА_5 та ОСОБА_3 у рівних долях. Інформація БТІ та відсутність штампу БТІ на свідоцтві про право на спадщину, виданому на ім"я ОСОБА_3 після смерті чоловіка ОСОБА_5, свідчить про те, що ОСОБА_3 не здійснила державну реєстрацію права власності на ? частину квартири, що була нею успадкована. Постановою від 30.03.2016 року державним нотаріусом було відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом. На підставі викладеного позивач звертається до суду з даним позовом, в якому просить суд визнати за ним право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1 у порядку спадкування після смерті ОСОБА_3

У судовому засіданні позивач повністю підтримав позовні вимоги, просив їх задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з"явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника відповідача, за наявних у справі матеріалів.

Представник третьої особи у судове засідання не з"явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав суду письмові пояснення, в яких просить розглядати справу у його відсутність. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника третьої особи, за наявних у справі матеріалів.

Вислухавши пояснення позивача, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню у повному обсязі з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла ОСОБА_3, яка є бабусею позивача, що підтверджується свідоцтвом про смерть.

На випадок своєї смерті ОСОБА_3 залишила заповіт, відповідно до якого все своє майно заповіла ОСОБА_1

Позивач був зареєстрований та постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

У грудні 2011 року позивач звернувся до Десятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, у зв"язку з чим державним нотаріусом була відкрита спадкова справа. Донька померлої ОСОБА_4 від прийняття спадщини відмовилася на користь свого сина - позивача по справі, що підтверджується нотаріально посвідченою заявою.

Позивачем були подані до державного нотаріуса всі необхідні документи для видачі свідоцтва про право на спадщину, але згідно з інформаційною довідкою БТІ право власності на квартиру АДРЕСА_1, що є спадковим майном, зареєстровано за ОСОБА_5 та ОСОБА_3 у рівних долях.

07.04.2016 року державним нотаріусом було видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом ОСОБА_1 на ? частину вказаної вище квартири.

Але постановою від 31.03.2016 року державним нотаріусом було відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на ? частину квартири АДРЕСА_1, у зв"язку з тим, що після смерті чоловіка ОСОБА_5 померла ОСОБА_3 не здійснила державну реєстрацію права власності на ? частину квартири, що була нею успадкована.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її, як це передбачено ч. 1 ст. 1268 ЦК України.

Як встановлено при розгляді справи, спадкоємцем після смерті ОСОБА_3 є її онук ОСОБА_1, так як дочка померлої відмовилася від своєї частки у спадщині на користь сина, інших спадкоємців не встановлено.

Враховуючи те, що фактично ОСОБА_1 фактично прийняв спадщину, оскільки був зареєстрований та проживав з померлою, отримав свідоцтво про право на спадщину на ? частину квартири, суд вважає встановленим факт належності померлій спірної частини квартири, а тому вважає позовні вимоги підставними та обґрунтованими, а тому такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст. 10, 15, 60, 88, 212-215 ЦПК України, ст. 328, 1268 ЦК України, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві, про визнання права власності в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1, загальною площею 47, 0 кв.м., жилою площею 27, 6 кв.м., у порядку спадкування після померлої ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Деснянський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня проголошення.

Головуючий: