Справа № 404/2666/15-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2016 року Ленінський районний суд м. Кіровограда в складі :

головуючого : Циганаш І.А.

при секретарі : Лисоконь А.В.

за участю адвоката : Вишня-Чижової Г.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кіровограді цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору ОСОБА_4 про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

09.04.2015 року позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом, обґрунтувавши його тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року помер його батько ОСОБА_5.

Останні роки батько тяжко хворів, проживав з матір'ю, його бабусею до її смерті. Останні два роки за батьком доглядала його дружина -ОСОБА_4, з якою він мав добрі стосунки, спілкувався по телефону, разом вирішували, як лікувати батька і знаходили для цього кошти.

Коли батько помер, він домовився з ОСОБА_4, що вона, як дружина, звернеться з заявою про прийняття спадщини, так як вона проживає в м. Кіровограді, а він у Молдові і приїхати не може для оформлення спадку.

При подачі заяви про прийняття спадщини виявилося, що батько - ОСОБА_5 за життя склав заповіт від 20 лютого 2009 року, яким все своє майно заповів відповідачу по справі - синові його двоюрідної сестри. Однак батько цього не пам'ятав і тому ОСОБА_4 звернулась до суду із позовом про визнання заповіту недійсним.

Проведеною посмертною судово-психіатрічною експертизою було встановлено, що дійсно ОСОБА_5 такого заповіту не міг скласти в силу свого стану здоров'я на момент складання такого заповіту (20.02.2009 року) і рішенням апеляційного суду Кіровоградської області від 18 лютого 2014 року заповіт було скасовано.

Відповідач, щоб усунути від спадкування дружину батька - ОСОБА_4 подав позов про визнання шлюбу недійсним. На даний час в провадженні Кіровського районного суду м. Кіровограда знаходиться така справа.

Однак, крім дружини, спадкоємцем першої черги по закону відповідно до ст.1261 ЦК України є він - його рідний син. Однак він не подав заяву через поважні причини - перша - домовленість із дружиною батька, яка займалась всіма справами, як лікуванням, так і похованням батька. Друга - він знаходився за межами України, його робота пов'язана із тривалими відрядженнями, тому вчасно не подав заяви до нотаріальної контори.

На даний час складається справа таким чином, що якщо він не подасть заяви про прийняття спадщини, а ОСОБА_4 усунуть від спадкування, то квартира, що належить його батькові, а також квартира, що належала його бабусі дістануться спадкоємцеві п'ятої черги - відповідачу по справі.

Він вважає, що це несправедливо, адже нічим при житті його батьку відповідач не допоміг, ні доглядом, ні лікуванням, лише обманом забрав бабусину квартиру, скориставшись безпорадним станом здоров'я батька, забирали його пенсію і вивезли всі цінні речі із квартири.

На сьогодні відповідач написав заяву до нотаріальної контори про те, що він не згодний, щоб він приймав спадщину, але ж що він має до спадку його батька, як двоюрідний племінник? Чим він заслужив це?

ОСОБА_4, як спадкоємець першої черги за законом, згодна, щоб він подав таку заяву, та порівну розділити з ним спадок, а ОСОБА_3 - ні, тому що в такому разі він, як спадкоємець п'ятої черги не зможе прийняти спадщину за законом.

Тому він має лише один спосіб захисту свого права на спадок батька - звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Просить суд вказані ним причини пропуску встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини вважати поважними та визначити йому додатковий строк, достатній для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_5 - у два місяці.

В судове засідання позивач не з'явився, надав письмову заяву, в якій зазначив, що просить розглядати справу у його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити.

В судовому засіданні представник відповідача позовні вимоги не визнала, просила суд відмовити в задоволенні позову, зазначив, що позивач знав про смерть батька, міг направити поштою у визначений законом термін заяву про прийняття спадщини за місцем свого проживання (знаходження), в матеріалах справи відсутні документи, які б підтверджували факт відрядження позивача, оскільки не надано наказ (розпорядження) керівника про направлення його у відрядження із зазначенням мети, маршруту, терміну відрядження, крім того, з наданої позивачем довідки вбачається, що викладач ОСОБА_2 знаходився у відрядженні півроку в період навчального року, що ставить під сумнів наявність такого відрядження.

Третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору ОСОБА_4 позовні вимоги позивача просила задовольнити, зазначив, що вона проживала з батьком позивача в цивільному шлюбі з 2010 року, він неодноразово надавав кошти для лікування свого батька, після покращення здоров'я ОСОБА_5 вони зареєстрували шлюб з ОСОБА_5 29.04.2011року, а помер він ІНФОРМАЦІЯ_2 року, позивачу вона по телефону повідомила про смерть батька, вона його поховала за свої кошти, мати позивача казала, що він у відрядженні, на похорон не приїде, у них була домовленість з позивачем, що вона звернеться з заявою про прийняття спадщини.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_2 не підлягають задоволенню з наступних підстав.

У відповідності до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

У відповідності до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно копії свідоцтва про народження вбачається, що батьком ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 являється ОСОБА_5 ( а.с. 5 ).

Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1, виданого 16 грудня 2011 року міським відділом по державній реєстрації смертей Головного управління юстиції у Кіровоградській області вбачається, що ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року ( а.с. 6).

В судовому засіданні встановлено, що після смерті ОСОБА_5 залишилося спадкове майно - квартира АДРЕСА_1.

Згідно постанови 456/02-31 про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 22 квітня 2015 року вбачається, що державний нотаріус Кіровоградської міської державної нотаріальної контори ОСОБА_8 розглянув документи, подані 22 квітня 2015 року ОСОБА_4, діючої на підставі довіреності, посвідченої 10.12.2014 року публічним нотаріусом Республіки Молдова Палій Прасковія за реєстровим № 5806, від імені ОСОБА_2 для видачі свідоцтва про право на спадщину за законом до майна батька - ОСОБА_5, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року. Вважає, що включити ОСОБА_2 до кола спадкоємців на підставі заяви про прийняття спадщини за законом, що надійшла до нотаріальної контори 20 лютого 2015 року не є можливим.

Спадкова справа № 498/2011 заведена за заявами про прийняття спадщини поданими у встановлений законом 6 місячний строк, дружиною померлого ОСОБА_4 та ОСОБА_3.

20 березня 2015 року ОСОБА_3 надав заяву, якою заперечує про включення до кола спадкоємців ОСОБА_2.

ОСОБА_2 пропустив встановлений ч. 1 ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини, а саме не подав вчасно заяву про прийняття спадщини, яка передбачена ч. 1 ст. 1269 ЦК України, у зв'язку з чим йому було відмовлено у включенні до кола спадкоємців, роз'яснено про необхідність звернення до суду за визначенням додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини ( а.с. 22 ).

Судом встановлено, що позивач дізнався про смерть батька одразу після його смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

До нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_5 звернувся тільки 20.02.2015 року (а.с.60 зворотній бік).

З ксерокопії паспорту вбачається, що ОСОБА_2 проживає та зареєстрований в АДРЕСА_2

Як вбачається з довідки-підтвердження Бендерського училища мистецтв за № 01-12/8 від 24.02.2015 року викладач спецдисциплін в період з 12 грудня 2011 року по 16 червня 2012 року дійсно знаходився в тривалому відрядженні, пов'язаної з підвищенням педагогічної кваліфікації (а.с.21).

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

За наведених обставин та приймаючи до уваги те, що спадкодавець ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року, позивач знав про смерть батька і мав можливість вчасно реалізувати свої спадкові права та обов'язки, враховуючи, що позивач в період з 12.12.2011 року по 16.06.2012 року знаходився у відрядженні, хоча належних доказів знаходження у відрядженні позивачем не надано, з заявою про прийняття спадщини позивач звернувся до нотаріальної контори тільки 20.02.2015 року, поважних причин, пов'язаних з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, що заважали йому вчасно звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини ОСОБА_2 не надав, тому суд вважає, що в задоволенні позовних вимог позивачу повинно бути відмовлено.

Дані правовідносини регулюються ст. ст. 11, 15, 16, 1270, 1272 ЦК України.

У відповідності до Закону України «Про судовий збір» ОСОБА_2 при пред'явленні позову сплачено судовий збір на користь держави у розмірі 243 грн. 60 коп.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 79, 88, 212-215, 218 ЦПК України ,-

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору ОСОБА_4 про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити.

Судові витрати вважати фактично понесеними.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів після проголошення рішення через Ленінський районний суд м. Кіровограда до Апеляційного суду Кіровоградської області. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Ленінського районного

суду м. Кіровограда Циганаш І.А.