Справа №173/601/16-ц
Провадження №2/173/448/2016
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2016 р. м. Верхньодніпровськ

Верхньодніпровський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Шевченко О.Ю. при секретарі судового засідання Демяненко С.І.,

за участю:

представника позивача - ОСОБА_1,

третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Дніпровокам'янської сільської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: державний нотаріус Верхньодніпровської державної нотаріальної контори, ОСОБА_2, ОСОБА_4,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернулася до Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області з позовом до Дніпровокам'янської сільської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позову посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_3 року помер її батько - ОСОБА_5. На момент його смерті вона проживала окремо та не знала, що після його смерті залишилося спадкове майно. Лише в березні 2016 року працівник Дніпровокам'янської сільської ради повідомила, що після смерті батька залишилося спадкове майно у виді земельної ділянки і спадщина ніким не прийнята. Для прийняття спадщини позивач звернулася до нотаріуса, проте нотаріус відмовила їй у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв'язку з пропуском строку для прийняття спадщини. На підставі вищевикладеного, ОСОБА_3 просила суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті батька.

В судовому засіданні представник позивача позов підтримав, просив суд задовольнити заявлені позовні вимоги з підстав, зазначених у позові.

Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, подав заяву про розгляд справи без його участі та визнання позову.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, державний нотаріус Верхньодніпровської державної нотаріальної контори, в судове засідання не з'явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, подала заяву про розгляд справи без її участі.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, ОСОБА_4, в судове засідання не з'явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, подала заяву про розгляд справи без її участі, проти задоволення позовних вимог не заперечує.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, ОСОБА_2, в судовому засіданні позов визнав, проти задоволення позовних вимог не заперечував, суду пояснив, що він також є спадкоємцем після смерті ОСОБА_5, а саме є його двоюрідним племінником. Після його смерті він звертався до нотаріуса з метою оформлення спадкових прав, проте не отримав свідоцтво про право на спадщину. Проти визначення додаткового строку для прийняття спадщини позивачу він не заперечує, оскільки вона дійсно є донькою померлого.

Суд, вислухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, допитавши свідка, дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, приходить до таких висновків.

Судом встановлено такі обставини та відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_3 року помер ОСОБА_5, що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с.6). те, що позивач є донькою померлого підтверджується її свідоцтвом про народження (а.с.10), витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб, згідно з яким після реєстрації шлюбу ОСОБА_6 змінила прізвище на «ОСОБА_6 (а.с.11), свідоцтво про укладення шлюбу, згідно з яким ОСОБА_7 зареєструвала шлюб з ОСОБА_8 та змінила прізвище на «ОСОБА_8» (а.с.13), після смерті ОСОБА_8 (а.с.25), позивач зареєструвала шлюб з ОСОБА_9 та змінила своє прізвище на « ОСОБА_9» (а.с.12).

Згідно зі ст.ст. 1268, 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкоємцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини. Частиною 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з ч. 2 ст. 1220 Цивільного кодексу України часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Судом встановлено, що заповіти від імені ОСОБА_5 не посвідчувались, що підтверджується довідкою Дніпровокам'янської сільської ради від 8 квітня 2016 року (а.с.15). згідно з довідкою Дніпровокам'янської сільської ради від 26 грудня 2013 року на час своєї смерті ОСОБА_5 на день смерті був зареєстрованим та проживав за адресою АДРЕСА_1 один (а.с.34).

ОСОБА_3 звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини лише в 6 квітня 2016 року. Тобто ОСОБА_3 пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 Цивільного кодексу України за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що інші спадкоємці, окрім позивача після смерті ОСОБА_5 до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини зверталися ОСОБА_2 та ОСОБА_4 (а.с.30,35), проте ОСОБА_2 у відповідності до ст. 1265 ЦК України належить до п'ятої черги спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину не отримував, а ОСОБА_4 не є спадкоємцем відповідно до матеріалів спадкової справи. Малолітніх, неповнолітніх, недієздатних та обмежено дієздатних спадкоємців після смерті ОСОБА_5 не встановлено.

Поважною причиною пропуску ОСОБА_3 строку для прийняття спадщини після смерті матері суд вважає ту обставину, що вона не знала про наявність спадкового майна у виді земельної ділянки на території Дніпровокам'янської сільської ради. Вказану обставину підтвердила у судовому засіданні свідок ОСОБА_10, яка суду пояснила, що вона працює землевпорядником Дніпровокам'янської сільської ради і за весь час сільська рада намагалася знайти спадкоємців після смерті ОСОБА_5, оскільки спадщина після його смерті не була прийнята. Дійсно в березні 2016 року вдалося зв'язатися з донькою померлого - ОСОБА_3, якій повідомили, про те, що є спадкове майно, на яке вона має право.

Доказів на спростування зазначених обставин сторонами не надано.

З урахуванням вищевикладеного, суд вважає позовні вимоги ОСОБА_3 законними та обґрунтованими, а тому позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 1270, 1272 Цивільного кодексу України, ст.ст. 212-215 Цивільного процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_3 до Дніпровокам'янської сільської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 року, протягом двох місяців з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду може бути оскаржено до апеляційного суду Дніпропетровської області шляхом подання апеляційної скарги через Верхньодніпровський районний суд Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у розгляді справи, проте не були присутні під час проголошення рішення суду, мають право оскаржити його протягом десяти днів з дня отримання копії рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя О.Ю. Шевченко