overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
У Х В А Л А

19 травня 2016 року м. Київ

Суддя Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ Ступак О.В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_2 на рішення апеляційного суду Чернівецької області від 21 квітня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Чернівецької міської ради про визнання права власності на спадкове майно,

в с т а н о в и в :

Подана касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом, оскільки заявником не в повному обсязі сплачено судовий збір відповідно до Закону України «Про судовий збір».

До касаційної скарги додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 661 грн 44 коп.

Відповідно до ч. 3 ст. 2 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір», зі змінами внесеними із Законом України від 22 травня 2015 року № 484-VIII, який набрав чинності 01 вересня 2015 року, судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду справляється у розмірі, що становить 120 відсотків ставки, яка підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Оскільки із наданих до касаційної скарги матеріалів неможливо встановити вартість спірного майна, то заявнику необхідно надати суду докази на підтвердження його вартості та виходячи із розрахованої до неї суми, ураховуючи раніше сплачені суду кошти, доплатити судовий збір.

Судовий збір за подання касаційних скарг на судові рішення до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ повинен бути сплачений на рахунок за наступними реквізитами: одержувач - УДК у Печерському районі м. Києва; код ЄДРПОУ - 38004897; банк одержувача - ГУ ДКУ у м. Києві; р/р 0007; МФО 820019; КЕКД - 22030003; символ звітності банку - 253.

На підтвердження сплати судового збору заявнику необхідно надати до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ оригінал квитанції про сплату.

Відповідно до ч. 2 ст. 328 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 326 цього Кодексу, а також у разі несплати суми судового збору застосовуються положення статті 121 цього Кодексу, про що суддею-доповідачем постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення її недоліку.

Керуючись ч. 1 ст. 121, ч. 2 ст. 328 ЦПК України,

у х в а л и в :

Касаційну скаргу ОСОБА_2 залишити без руху та надати для усунення зазначеного недоліку строк до 20 червня 2016 року, але не більше п'яти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали суду, касаційна скарга буде визнана неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Вищого спеціалізованого

суду України з розгляду цивільних

і кримінальних справ О.В.Ступак
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
Провадження № 22ц/790/3601/16
Категорія: із договорів Доповідач - Трішкова І.Ю.
У Х В А Л А

28 квітня 2016 року суддя судової колегії у цивільних справах апеляційного суду Харківської області Трішкова І.Ю., перевіривши справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 27 жовтня 2015 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_2, третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_5 про визнання недійсним договору іпотеки, -

в с т а н о в и в:

Ухвалою судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 27 жовтня 2015 року відкрито провадження по вказаній справі.

На вказану ухвалу відповідачем ОСОБА_2 подана апеляційна скарга.

Відкриттю апеляційного провадження перешкоджають недоліки, допущені при поданні апеляційної скарги, а саме: заявником не сплачений судовий збір на порушення вимог ч. 3 ст. 295 ЦПК України апеляційна скарга не підписана особою, яка її подає.

Оскільки ОСОБА_2 в апеляційній скарзі не обґрунтований тяжкий майновий стан, а також не надані відповідні докази, вважаю за необхідне відмовити у звільненні від сплати судового збору.

Відповідно до п. 9 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (зі змінами) за подання до суду апеляційної скарги на ухвалу суду; заяви про приєднання до апеляційної скарги на ухвалу суду фізичною особою ставка судового збору становить 0,2 розміру мінімальної заробітної плати.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Таким чином ОСОБА_2 повинен був сплатити судовий збір у сумі 275 грн. 60 коп. на належний рахунок за реквізитами: одержувач - УДКСУ у Червонозаводському районі м. Харкова, Код ОКПО: 37999628, Банк ГУ ДКСУ в Харківській області, МФО 851011, розрахунковий рахунок 0011, код бюджетної класифікації:22030001, код суду 02894131 та надати суду оригінал квитанції оплати.

Відповідно до ч. 2 ст. 297 ЦПК України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, визначених ст.ст. 295, 297 ЦПК України, застосовуються положення ст. 121 ЦПК України.

Оскільки вищезазначені обставини є підставами для залишення апеляційної скарги без руху, необхідно надати заявникам строк для усунення недоліків скарги.

Керуючись ст. 121, ч.2, 3 ст.297 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 27 жовтня 2015 року залишити без руху, надавши строк для сплати судового збору протягом п'яти днів з дня отримання копії даної ухвали, роз'яснивши, що у разі невиконання в встановлений строк вищевказаних вимог апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: І.Ю. Трішкова
Справа № 645/2553/15-ц
Провадження № 2-во/645/20/16
У Х В А Л А

іменем України

04 березня 2016 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м.Харкова у складі:

Головуючого судді Шарка О.П.

Секретаря судових засідань ОСОБА_1

Розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника позивача про виправлення описки в ухвалі суду від 20 серпня 2015 року по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа - ОСОБА_4, про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди судової товарознавчої експертизи,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3, третя особа - ОСОБА_4, про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

До канцелярії суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_5 про виправлення описки в ухвалі суду , а саме у питанні, вирішення якого постановлене перед експертом, після слів «грошову суму» зазначити слова «на дату складання експертного висновку» .

Сторони у судове засідання не з'явились, про час та місце слухання справи повідомлені належним чином, що у відповідності до ч. 4 ст. 219 ЦПК України не є перешкодою для вирішення питання про виправлення описки. Враховуючи, що розгляд справи відбувається у відсутність сторін, відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 219 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Проте, суд, проаналізувавши текст ухвали та заяву щодо виправлення описок, приходить до висновку про відсутність допущених описок, які б підлягали виправленню.Доводи заяви про виправлення описок зводяться, зокрема, до зміни змісту ухвали.За таких обставин суд вважає, що заява про виправлення описки не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 219 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника позивача про виправлення описки в ухвалі суду від 20 серпня 2015 року по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа - ОСОБА_4, про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди судової товарознавчої експертизи - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Фрунзенський районний суд м. Харкова шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5-ти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Фрунзенського районного суду О. П. Шарко
Справа № 729/1272/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

10 березня 2016 р. Бобровицький районний суд Чернігівської області в складі:

головуючої судді Булиги Н.О. при секретарі Савості К.Ю.

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Бобровиця цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Сторони по справі з 06.09.2003 року перебувають в зареєстрованому шлюбі. Від шлюбу мають дочку ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1.

Позивач звернувся до суду з позовом про розірвання шлюбу, вказуючи, що причиною розпаду їх сім'ї є те, що вони не змогли за взаємною згодою вирішувати питання подружнього життя. Примирення не можливе.

У судове засідання позивач не з'явився, надав суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Відповідач також у судове засідання не з'явилася, надала суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги визнає.

Судом на підставі ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у зв'язку із неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Розглянувши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно свідоцтва про одруження, 06.09.2003 року було укладено шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (а.с. 3).

Сторони фактично припинили шлюбні відносини, їх шлюб носить формальний характер, у наданий судом строк для можливого примирення сторони не помирилися, збереження шлюбу суперечить інтересам кожного із подружжя.

Керуючись ст.ст.110-112 Сімейного кодексу України, ст. ст. 10, 212-215, 218 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб, зареєстрований між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 06.09.2003 року відділом реєстрації актів громадянського стану Бобровицького районного управління юстиції Чернігівської області, актовий запис № 69 - розірвати.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Чернігівської області через Бобровицький районний суд протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Н.О. Булига
Справа № 635/1183/15-ц
Провадження № 2-во/635/25/2016
УХВАЛА

про виправлення описок

09 березня 2016 року с. Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Назаренко О.В.,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні питання про виправлення описки в рішенні суду по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до Парфьонової (Здоровко, ОСОБА_3) ОСОБА_4, ОСОБА_3, 3-тя особа приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу ОСОБА_5 про розірвання договору довічного утримання та зобовязання виконати певні дії,,

ВСТАНОВИВ:

07 вересня 2015 року по вищезазначеній цивільній справі ухвалено рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_2 задоволені частково, договір довічного утримання від 06.12.2007 року, посвідчений 06.12.2007 року приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу ОСОБА_5 реєстровий № 3421 укладений між ОСОБА_6, який помер 10 травня 2014 року та ОСОБА_2 розірвано, за позивачем визнано право власності на житловий будинок розташований за адресою: Харківська область, Харківській район, смт. Високий (село ОСОБА_7) вулиця Зеленогайска будинок 13 літ «А-1» загальною площею 30,40 м кв. з прибудовую «а», напівпідвал «нпд» площею 8,90, сарай літ «В» площею 12,90 м кв, гараж площею 26,30 м кв. , «в» льох площею 10,40 м кв, навіс літ. «Г» розміром 3,60 м. кв., сарай літ «г» площею 9,5 м кв, сарай літ. «Е» площею 8,30 м кв, вбиральня літ , «Д» площею 3,60 м кв, сарай площею 4,40 м кв. № 1,2,3 огорожа, хвіртка №3,4, зливна яма літ. «к», колодязь літ. «к1» та «к2».

ОСОБА_2 подано заяву про виправлення описок у рішенні суду.

Дослідивши матеріали цивільної справи та заяву позивача, судом встановлено, що у рішенні суду, по всьому тексту помилково зазначено адресу житлового будинку, за яким визнано право власності, а саме, замість правильного зазначення адреси : Харківська область, Харківський район, смт. Високий, вул. Зеленогайська, 13, помилково зазначено : «Харківська область, Харківський район, смт. Високий (село ОСОБА_7), вулиця Зеленогайська, будинок 13».

Відповідно до ч.1 ст. 219 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

Враховуючи наведене, на підставі ст. 219 ЦПК України такі описки підлягають виправленню.

Керуючись ст. 219 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

у всьому тексті рішення Харківського районного суду Харківської області від 07.09.2015 року по цивільній справі № 635/1183/15-ц виправити описки, зазначивши правильну адресу житлового будинку, за яким визнано право власності, як «Харківська область, Харківський район, село Нова Березівка, вул. Зеленогайська, 13»

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом пяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: О.В. Назаренко
Справа №295/420/16-ц
У Х В А Л А

"19" травня 2016 р.

Богунський районний суд м.Житомира в складі:

головуючого судді Кузнєцова Д.В.

при секретарі Білінській Л.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Богунського районного суду м.Житомира цивільну справу за позовом ПАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

14.01.2016 року позивач звернувся до суду з вказаним позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

08.02.2016 року провадження у справі відкрито, справу призначено до судового розгляду.

Чергове судове засідання призначене на 19.05.2016 року о 09 год. 50 хв.

В судове засідання представник позивача не зявився, подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечує.

Судом встановлено, що відповідач по справі ОСОБА_1 помер 11.11.2013 року, що підтверджується копією актового запису про смерть №2651 від 12.11.2013 року.

Згідно відповіді Другої житомирської державної нотаріальної контори від 25.04.2016 року спадкова справа до майна померлого гр..ОСОБА_1 не заводилась.

Відповідно до ч.1 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, що передбачено ч.1 ст.1269 ЦК України (в ред. на день смерті особи).

Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

У відповідності до ч.1 ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Відповідно до п.6 ч.1 ст.205 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо померла фізична особа, яка була однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Враховуючи викладене вище, а також, те, що із заявами про прийняття спадщини ніхто із 11.11.2013 року не звертався, спадкова справа до майна померлого не заводилась, суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження у справі.

Керуючись п. 6 ч.1 ст. 205 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Провадження у справі за позовом ПАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості закрити.

Повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Житомирської області через Богунський районний суд протягом 5 днів з дня отримання її копії.

Суддя: ОСОБА_2
Справа № 279/1867/16-ц
Номер рядка звіту 38
номер провадження 2/279/990/16
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" травня 2016 р.

Суддя коростенського міськрайонного суду Житомирської області розглянув в м. Коростені цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі виконкому Калинівської сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом ,

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулась до суду з позовом та просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини яка відкрилась після смерті її матері ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року. В установлений законом строк вона не звернулась до нотаріальної контори, так як не мала правовстановлюючих документів на підтвердження родинних відносин та на спадкове майно.

А тому, вона звернулась до суду з даним позовом.

Сторони до суду не з"явились, надали заяви про розгляд справи в їх відсутність, позивач позов підтримує, представник відповідача не заперечує проти розгляду справи в його відсутність, позов визнає.

Дослідивши матеріали справи суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року помер батько позивачки ОСОБА_3, що стверджується свідоцтвом про смерть (а.с.3). Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина у вигляді житлового будинку АДРЕСА_1 (а.с.8). Спадщину після смерті ОСОБА_3 фактично прийняла його дружина ОСОБА_2, так як проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини (а.с.9).

ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_4, яка є матір"ю позивачки померла (а.с.4).

Після смерті матері, в установлений законом строк позивачка не звернулась до нотаріальної контори, так як не мала правовстановлюючих документів на підтвердження родинних відносин та на спадкове майно. Як вбачається з листа Коростенської райодержнотконтори від 12.05.2016 року спадкова справа після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року не заводилась, до нотаріальної контори спадкоємці не звертались.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Суд вважає, що обставини викладені в позовній заяві знайшли своє підтвердження в суді, стверджуються письмовими матеріалами справи, а тому позов є обгрунтованим та підлягає задоволенню.

А тому, керуючись ст. ст. 213 -218 ЦПК України, ст. 1272 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі виконкому Калинівської сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року, до 05.08.2016 року.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя:
Справа № 279/1345/16-ц
Номер рядка звіту 48
Провадження № 2/279/861/16
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" травня 2016 р.

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Ольшевська Н.В.

розглянувши в приміщенні Коростенського міськрайонного суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, оскільки їх сімейне життя не склалось, через різні погляди на життя між ними постійно виникають непорозуміння. Їх сім"я розпалась.

За таких обставин збереження сім"ї та примирення з відповідачем неможливе.

Після розірвання шлюбу залишити їй прізвище "ОСОБА_1".

Також просить стягнути з відповідача на її користь понесені судові витрати в розмірі 551,20 грн.

Сторони до суду не з"явились, позивачка надала заяву про розгляд справи в її відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі з підстав зазначених в позовній заяві; відповідач до суду не з"явився, причини неявки не повідомив, про день розгляду справи повідомлявся належним чином.

Судом встановлено, що сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі з 18.10.2014 року, від шлюбу дітей не мають.

Сімейне життя сторін не склалося, через різні погляди на життя між ними постійно виникають непорозуміння. Їх сім"я розпалась.

За таких обставин сім'ю зберегти не можливо.

Відповідно до ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них. Отже, наявність факту, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін та сім'я розпалась остаточно, є підставою для задоволення позовних вимог про розірвання шлюбу.

Відповідно до ч.1 ст.113 СК України особа, яка змінила прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

А тому, суд вважає, що позов підлягає задоволенню: шлюб розірвати; залишивши позивачці після розлучення прізвище "ОСОБА_1".

Також підлягає задоволенню вимога позивачки про стягнення з відповідача на її користь понесені судові витрати, в порядку ст. 88 ЦПК України, в розмірі 551,20 грн, так як вона підтверджена платіжним дорученням від 22.02.2016 року.

Керуючись ст. ст. 88, 213 - 218, 235 ЦПК України, ст. ст. 110, 112, 113 Сімейного Кодексу України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Шлюб зареєстрований між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянами України, 18.10.2014 року Відділом державної РАЦСпо місту Коростеню реєстраційної служби Коростенського міськрайонного управління юстиції у Житомирській області, актовий запис № 505 - розірвати.

Під час реєстрації розірвання шлюбу позивачці, ОСОБА_1 залишити прізвище "ОСОБА_1".

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 551,20 грн. судових витрат.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: