Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" листопада 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі: головуючого судді Гончарука В.П.

за участі секретаря Краснової І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Олександрівська клінічна лікарня м. Києва про скасування дисциплінарного стягнення та відшкодування моральної шкоди,-

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Олександрівської клінічної лікарні м. Києва про скасування дисциплінарного стягнення та відшкодування моральної шкоди, мотивуючи свої вимоги тим, що він працює на посаді провідного інженера технічної служби Олександрівської клінічної лікарні м. Києва з березня 2016 року.

22.06.2016 року він звернувся до головного лікаря ОСОБА_2 з письмовою заявою про надання йому відпустки без збереження заробітної плати строком 2 календарних дні у зв'язку з сімейними обставинами. Заява була завізована підписом виконуючого обов'язки заступника головного лікаря з технічних питань ОСОБА_3 22.06.2016 року з написом ,,Незаперечую". Однак головним лікарем було безпідставно відмовлено у наданні відпустки без збереження заробітної плати чим порушено тудові права.

Так, Наказом головного лікаря № 186-к від 15.07.2016 року ,,Про застосування дисциплінарного стягнення» його було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани, за порушення трудової дисципліни, а саме недотримання правил поведінки.

Підставою для винесення Наказу був протокол оперативної наради від 23.06.2016 року, доповідна в.о. заступника головного лікаря з технічних питань ОСОБА_3 від 23.06.2016 року та акт про відмову надати письмові пояснення від 23.06.2016 року.

З вищевкащаними документами позивача ознайомлено не було.

Наказ винесено з особистих мотивів головного лікаря, а тому є незаконним.

Крім того, з Наказом позивача було ознайомлено лише 18.07.2016 року.

Внаслідок винесення Наказу позивачу було завдано моральну шкоду, що полягала у фізичних та душевних стражданнях, втрати впевненості в завтрашньому дні , побоюванні щодо незаконного звільнення. Пережитий стрес вплинув на здоров'я позивача. Моральну шкоду було оцінено в сумі 50000 грн.

Позивач в судове засідання не з'явився. Від представника позивача до суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги просив задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності. Проти задоволення позовних вимог заперечив в повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд приходить до наступного. Судом встановлено, ОСОБА_1

працює на посаді провідного інженера технічної служби Олександрівської клінічної лікарні м. Києва з березня 2016 року.

22.06.2016 року позивач звернувся до головного лікаря ОСОБА_2 з письмовою заявою про надання йому відпустки без збереження заробітної плати строком 2 календарних дні у зв'язку з сімейними обставинами. Заява була завізована підписом виконуючого обов'язки заступника головного лікаря з технічних питань ОСОБА_3 з написом ,,Незаперечую".

Наказом головного лікаря № 186-к від 15.07.2016 року ,,Про застосування дисциплінарного стягнення» позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани, за порушення трудової дисципліни, а саме недотримання правил поведінки.

Підставою для винесення Наказу був протокол оперативної наради від 23.06.2016 року, доповідна в.о. заступника головного лікаря з технічних питань ОСОБА_3 від 23.06.2016 року та акт про відмову надати письмові пояснення від 23.06.2016 року.

З Наказом позивача було ознайомлено 18.07.2016 року , про що свідчить особистий підпис останнього.

Згідно ст. 150 КЗпП України, дисциплінарне стягнення може бути оскаржене працівником у порядку, встановленому чинним законодавством (глава XV КЗпП України).

Згідно зі ст. 14-1 КЗпП України дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника.

Згідно ст. 147 КЗпП України, дисциплінарне стягнення може бути застосоване до працівника лише у випадку порушення ним трудової дисципліни.

Відповідно до ст.148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Відповідно до ст. 149 КЗпП України передбачено, що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Враховуючи встановлені судом обставини справи та викладені норми чинного законодавства України, суд не вбачає підстав для визнання неправомірним та скасування наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Так, стороною відповідача суду надані протокол оперативної наради щодо неадекватної , грубої поведінки провідного інженера ОСОБА_1 який свідчить про обізнаність останнього щодо оголошення йому дисциплінарного стягнення у виді догани та акт ,,Про відмову надати письмові пояснення» , який свідчить про небажання та ухилення позивача надати письмові пояснення стосовно вчиненого порушення (ситуації що склалася) .

Застосоване дисциплінарне стягнення відповідає його видам встановленим ст. 147 КЗпП України, дисциплінарне стягнення застосоване повноважною особою та в межах строків, передбачених ст. 148 КЗпП України.

На виконання вимог ст. 149 КЗпП України відповідачем застосоване одне дисциплінарне стягнення, яке оголошено у формі наказу.

Також суд вважає, що при обрання виду дисциплінарного стягнення відповідачем були враховані обставини, передбачені ст. 149 КЗпП України, і саме з врахуванням цих обставин керівництвом підприємства було застосоване найменш суворе з двох можливих видів стягнення - догана, а не звільнення.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Згідно ч. 1 ст. 237-1 КЗпП України, відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв'язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя.

Оскільки суд дійшов висновку про правомірність наказу відповідача про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та відсутність в діях відповідача порушення законних прав позивача, вимоги позовної заяви щодо стягнення моральної шкоди також не підлягають до задоволення, отже у задоволенні позову слід відмовити в повному обсязі.

Питання судових витрат суд вирішує у відповідності до вимог ст.. 88 ЦПК України .

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 60, 208, 209, 212-215, 218, 223, 294 ЦПК України, ст.ст. 237-1, 147-148, 150, 149, 151 КЗпП України, ст. 1167 ЦК України суд,

в и р і ш и в :

В задоволені позовних вимог ОСОБА_1 до Олександрівська клінічна лікарня м. Києва про скасування дисциплінарного стягнення та відшкодування моральної шкоди - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя :