Справа № 713/824/16-ц
Провадження №2/713/392/16
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.05.2016 м. Вижниця

Вижницький районний суд Чернівецької області у складі: головуючого судді Кириляк А.Ю., за участі секретаря Перепелиця Т.І. розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Берегометської селищної ради, Вижницького району Чернівецької області,треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся в суд з позовом до Берегометської селищної ради, Вижницького району Чернівецької області,треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В позові вказував, що ІНФОРМАЦІЯ_3 року померла його бабуся ОСОБА_4, що посвідчується свідоцтвом про смерть, виданим 27.07.2015 року виконавчим комітетом Берегометської селищної ради Вижницького району Чернівецької області (а/з №73 від 27.07.2015р.). На момент смерті ОСОБА_4 проживала у АДРЕСА_1

Після смерті ОСОБА_4 залишилося спадкове майно, яке складається з житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, який розташований у АДРЕСА_1, що посвідчується правовстановлюючими документами на житловий будинок.

03.06.2004 року ОСОБА_4 склала заповіт, який того ж таки дня посвідчений секретарем виконавчого комітету Берегометської селищної ради та зареєстрований у реєстрі за №262. Згідно заповіту ОСОБА_4 усе своє майно, що буде належати їй на день смерті, де б воно не знаходилось, і взагалі все те, на що вона матиме право заповіла внукові ОСОБА_1. Таким чином він є спадкоємцем за заповітом після смерті бабусі ОСОБА_4

Спадкоємці інших черг спадщину не прийняли. Той факт, що ОСОБА_4 є його бабою підтверджується довідкою виконавчого комітету Берегометської селищної ради від 13.04.2016р. №2950 та свідоцтвами про народження.

З метою оформлення спадкових прав у квітні місяці 2016 року звернувся до приватного нотаріуса Вижницького районного нотаріального округу з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину. 04.05.2016 року нотаріусом було відмовлено в оформленні спадкових прав після смерті ОСОБА_4, оскільки він вважається таким, що не прийняв спадщину, адже протягом шести місяців після смерті ОСОБА_4 не подав заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини та на момент смерті ОСОБА_4 місце проживання спадкодавця не були

зареєстровані за однією адресою, про що нотаріусом винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 04.05.2016 року. Просив визначити йому додатковий строк терміном два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 року .

Позивач в судове засідання не з'явився. В адресованій суді заяві підтримала, просила його задовольнити в повному обсязі.

Представник Берегометської селищної ради у суд не з'явився, однак від нього надійшла письмова заява про розгляд справи без його участі, заявлений позов визнає.

Треті особи, ОСОБА_2, ОСОБА_3, в судове засідання не з'явилися. В адресованих суду заяві просять справу розглядати у їх відсутність, позов визнають.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню.

Судом встановлено ІНФОРМАЦІЯ_3 року померла бабуся заявника, ОСОБА_4, що посвідчується свідоцтвом про смерть, виданим 27.07.2015 року виконавчим комітетом Берегометської селищної ради Вижницького району Чернівецької області (а/з №73 від 27.07.2015р.).

Після смерті ОСОБА_4 залишилося спадкове майно, яке складається з житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, який розташований у АДРЕСА_1, що посвідчується правовстановлюючими документами на житловий будинок.

03.06.2004 року ОСОБА_4 склала заповіт, який посвідчений секретарем виконавчого комітету Берегометської селищної ради та зареєстрований у реєстрі за №262. Згідно заповіту ОСОБА_4 усе своє майно, що буде належати їй на день смерті, де б воно не знаходилось, і взагалі все те, на що вона матиме право заповіла внукові ОСОБА_1.

Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 04 травня 2016 року, виданої приватним нотаріусом Вижницького районного нотаріального округу Штефюк О.О., відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом , оскільки він вважається таким, що не прийняв спадщину, адже протягом шести місяців після смерті ОСОБА_4 не подав заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини та на момент смерті ОСОБА_4 місце проживання та місце проживання спадкодавця не були зареєстровані за однією адресою, у зв»язку з тим, що протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

З довідки №58 виданої Вижницькою амбулаторією загальної практики 02 лютого 2016 року вбачається, що ОСОБА_1 з 22.01.2016 по 02.02.2016 року знаходився на лікуванні з діагнозом гострий трахеобронхіт затяжний перебіг.

Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.1 ст.1270 ЦК України).

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК) , а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Повторне визначення судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини одним і тим же спадкоємцем законодавством не передбачено.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Частиною 1 статті 57 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи

Статтею 60 ЦПК України встановлено, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 64 ЦПК України встановлено, що письмовими доказами є будь-які документи, акти, довідки, листування службового або особистого характеру або витяги з них, що містять відомості про обставини, які мають значення для справи.

Таким чином, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги позивача обґрунтовані і підлягають задоволенню.

На підставі 1223, 1270, 1272 ЦК України, керуючись ст.ст. 10, 60, 61, 212, 215-218, ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Берегометської селищної ради, Вижницького району Чернівецької області,треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_2,ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,- задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ,ІНФОРМАЦІЯ_2 додатковий строк терміном два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 року .

Рішення суду може бути оскаржено до Чернівецького апеляційного суду через Вижницький районний суд в 10-денний строк з дня винесення рішення.

Суддя: А. Ю. Кириляк