Справа № 640/4005/16-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2016 року Київський районний суд м. Харкова у складі

головуючого судді Чередник В.Є,

при секретарі Недосєкіній В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа Восьма Харківська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

У березні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом, який був уточнений в ході судового розгляду, в якому просив визначити йому додатковий строк, достатній для прийняття спадщини після смерті його прабабусі ОСОБА_2.

В обґрунтування своїх позовних вимог зазначив, що в кінці 70-х років минулого століття його прабабуся ОСОБА_3 ,ІНФОРМАЦІЯ_1, зі своїм чоловіком ОСОБА_4,ІНФОРМАЦІЯ_2, який помер в 1991 р., переїхали з Улан-Уде ,респ. Бурятія, РРФСР- на постійне місце проживання в м. Харків. Оселилася та прописалася ОСОБА_2 зі своїм чоловіком в квартирі своєї дочки ОСОБА_5 (Гакушенко, з 1979р ОСОБА_6) ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_1, де з народження і по даний час проживає позивач. Тривале проживання в одній квартирі фактично двох сімей створювало незручності і бабуся останнього, ОСОБА_6, і її чоловік надали ОСОБА_2 фінансову допомогу в придбанні 56/100 частин домоволодіння, розташованого за адресою: м Харків, пров. Бугурусланський, 25. З 02.02.1981р. ОСОБА_2 з чоловіком зареєструвалися по пров. Бугурусланський, 25 і проживали там до своєї смерті. ОСОБА_2, власник 56/100 власник частин вищевказаного домоволодіння, 21.01.2001 р померла. У 2001 р. позивачу було чотирнадцять років, була жива його бабуся ОСОБА_6, яка померла в 2013 р., його батько ОСОБА_8, помер в 2009р., що проживав з кінця 1995р. до дня своєї смерті в домоволодінні своєї бабусі ОСОБА_2 і, відповідно, ні про яке прийняття позивачем спадщини після смерті ОСОБА_2, не йшлося . ОСОБА_2 30.07.1992р. нотаріально оформила заповіт, яким все своє майно заповіла своїй дочці, ОСОБА_6 Після смерті ОСОБА_2, ОСОБА_6, вже проживала за межами України, не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Вона, знаючи про заповіт, а також володіючи частиною спадкового майна, вважала себе такою, що прийняла спадок і після закінчення шести місяців з дня смерті ОСОБА_2, 04.08.2001р. видала довіреність своєму синові , батьку позивача - ОСОБА_8 з правом оформлення на неї спадщини, з правом продажу будівель і з правом отримання грошових сум. Але тому що ОСОБА_8 на той час сильно зловживав спиртним і пристрастився до наркотиків, то він, на жаль, не вжив жодних заходів по оформленню права ОСОБА_6 на спадщину після смерті ОСОБА_2 і, відповідно, не повідомив про це ні ОСОБА_6, ні свого сина- позивача. Після смерті ОСОБА_8, його мати- бабуся позивача, ОСОБА_6, будучи впевненою в тому, що вона є власником 56/100 частин вищевказаного домоволодіння, 31.07.2010 р. видала вже на ім'я позивача довіреність на право продажу належних їй, як вона вважала, 56/100 частин цього домоволодіння. Але тому що на ОСОБА_6 не видавалось свідоцтво про право на спадщину після смерті ОСОБА_2, реалізувати вищезазначену довіреність не виявилося можливості, про що позивач повідомив ОСОБА_6 Згодом, дізнавшись про те, що ОСОБА_9 (друга, фактично, фіктивна дружина батька позивача) 25.10.2012 р. звернулася із позовом до суду і претендує на 56/100 частин вищевказаного домоволодіння, ОСОБА_6 також звернулася до суду (двічі), але їй було відмовлено, як у визнанні за нею права власності (рішення АСХО від 06.11.2013 р. по справі № 640/3745/13-ц), так і у визначенні їй додаткових термінів для прийняття спадщини (рішення АСХО від 23.09.201З г. у справі № 640/5930/13-ц).Батько позивача ОСОБА_8 помер 06.02.2009 р.. Через десять днів, 17.02.2009 р., після важкої хвороби померла мати позивача ОСОБА_10. Позивач, у встановлені законом терміни, звернувся до 8-ї ХДНК із заявою про прийняття спадщини після смерті свого батька, в результаті чого йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 56/100 частин вищевказаного домоволодіння і було рекомендовано звернутися із позовом до суду, тому що у нього були відсутні правовстановлюючі документи на домоволодіння, була відсутня будинкова книга і документи, що підтверджують родинний зв 'язок його батька з його бабусею ОСОБА_2, було відсутнє свідоцтво про народження його батька. Крім того, вказав, що всіма документами, про які говорилося вище, незаконно заволоділа гр-ка ОСОБА_9 та за даним фактом було відкрито кримінальне провадження № 0006088, але, вбачались цивільно-правові відносини і ОСОБА_9 не повернула вищевказані документи. Частково ОСОБА_1 довелося їх відновлювати. Рішенням Червонозаводського місцевого суду м. Харкова від 16.04.2015 р. були встановлені родинні стосунки прабабусі позивача - ОСОБА_2 та батька позивача ОСОБА_8. ОСОБА_9 вчасно не звернулася до 8-ю ХГНК із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_8 і у зв'язку з пропуском строків їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на 56/100 частин вищевказаного домоволодіння і було рекомендовано звернутися з позовом до суду. Але, тому що вона постійно не проживала з батьком позивача по пров. Бугурусланському, 25 і не була зареєстрована за цією адресою, ОСОБА_9 було відмовлено у визнанні за нею права власності на 56/100 частин спірного домоволодіння (рішення АСХО від 06.11.2013г. по справі № 640/3745/13-ц). У зв'язку із відсутністю необхідних (правовстановлюючих в т.ч.) документів позивач, керуючись рекомендаціями 8-й ХДНК, звернувся до Київського районного суду м. Харкова із позовом про визнання за ним права власності в порядку спадкування за законом на 56/100 частин вищевказаного домоволодіння і рішенням суду від 19.11.2014г. по цивільній справі № 640/12700/14-ц за ним було визнано право власності на 56/100 частин цього домоволодіння , але рішенням АСХО від 23.09.2015 р. вищевказане рішення Київського районного суду м. Харкова було скасовано, в задоволенні його позовних вимог було відмовлено і роз'яснено, що спадок останньому необхідно приймати не після смерті батька, а після смерті його прабабусі, ОСОБА_2, що змушує позивача в черговий раз звертатися із позовом до суду.

У судове засідання позивач не зявився,представник позивача за довіреністю ОСОБА_11 надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не зявився, про день слухання справи сповіщений у встановленому законом порядку, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність та зазначив, що просить ухвалити рішення згідно діючого законодавства на підставі наявних у справі доказів.

Представник третьої особи у судове засідання не зявився, про день слухання справи сповіщений у встановленому законом порядку, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність та зазначив, при винесенні рішення покладається на розсуд суду.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає позов таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно відповіді на запит № 1052/04-14 від 20.03.2009 р. КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» повідомлено, що право власності на житловий будинок з надвірними будівлями по пров. Бугурусланському, 25 зареєстровано на імя : ОСОБА_3 56/100 частин, згідно свідоцтва про право власності, виданого 8 ХДНК 26.05.1992 року № 2-4398; свідоцтва про право на спадщину , виданого 8 ХДНК 26.05.1992 року р. № 2/4400; ОСОБА_12 44/100 частин, згідно договору купівлі-продажу, посвідченому приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_13 30.07.2007 року р. № 3306. (а.с. 2)

Відповідно до свідоцтва про смерть виданого повторно 19.05.2015 року, ОСОБА_3, 21.01.2001 року у віці 78 років померла, про що 22.01.2001 р. Відділом реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківської області зроблено відповідний актовий запис № 667. (а.с. 3)

Відповідно до свідоцтва про народження ІV-ВЛ № 316369 виданого 15.10.1986 р. ОСОБА_1 народився 02 серпня 1986 р. у м. Харкові, батьками якого є ОСОБА_8 та ОСОБА_10, про що в книзі реєстрації актів про народження 15.10.1986 р. зроблено відповідний запис № 1132. (а.с. 17)

Згідно свідоцтва про народження ІІІ-ЛО № 607483 виданого 25.03.2015 р. ОСОБА_8 народився 13 вересня 1963 р. у м. Кемерово, батьками якого є ОСОБА_14 та ОСОБА_15, про що 25.11.1963 р. зроблено відповідний запис про народження № 3671. (а.с. 18)

Відповідно до свідоцтва про смерть виданого повторно 17.03.2009 року, ОСОБА_8, 06.02.2009 року у віці 45 років помер, про що 07.02.2009 р. Відділом реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову № 4 Харківського міського управління юстиції зроблено відповідний актовий запис № 2018. (а.с. 19)

Згідно довідки про укладення шлюбу № 582, виданої 25.03.2015 року в архіві Органу запису актів цивільного стану м. Кемерово Кемеровської області міститься запис про укладення шлюбу між ОСОБА_14 та ОСОБА_16 № 2507 від 10.11.1963 р., після укладення якого останнім присвоєні прізвища «Пеньков» та «Пенькова». Також зазначено, що вищевказаний шлюб розірвано. (а.с. 20)

Відповідно до рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 16.04.2015 року , яке набрало законної сили, та з урахуванням ухвали Червонозаводського районного суду м. Харкова від 13.05.2015 року про виправлення описки, заяву ОСОБА_1 задоволено, встановлено факт родинних відносин матері та дочки між фізичними особами ОСОБА_3 ( матірю), що померла 21.01.2001 року, та ОСОБА_6 (дочкою), що померла у 2013 році. Встановлено факт родинних відносин онука та бабусі між фізичними особами ОСОБА_8 (онуком) , що помер 06.02.2009 року та ОСОБА_3 (бабусею), померлою 21.01.2001 року. (а.с. 22-23)

Згідно відповіді державного нотаріуса Восьмої ХДНК на заяву ОСОБА_1 від 12.05.2015 року № 4903/02-14, останньому повідомлено наступне.(а.с. 16)

У спадковій справі № 855/2015, що була заведена Восьмою Харківською державною нотаріальною конторою до майна померлої 21 січня 2001 року ОСОБА_2, знаходяться документи, що з безспірністю підтверджують факт смерті спадкодавиці, час та місце відкриття спадщини та родинний зв'язок ОСОБА_1 зi спадкодавицею. Також у спадковій справі знаходиться копія заповіту ОСОБА_3 на ім'я дочки ОСОБА_6. Заповіт посвідчений Восьмою Харківською державною нотаріальною конторою 30.07.1992 року, за реєстровим №3-4780.

Дочка спадкодавиці - ОСОБА_6 спадщину не прийняла, у визнанні права власності у порядку спадкування їй відмовлено, згідно рішення апелящйного суду Харківської області від 06 листопада 2013 року. справа №645/3745/13.

Відомостей про чоловіка спадкодавиці у справах нотконтори немає.

Заяви від інших спадкоємців до нотконтори не надходили, свідоцтва про право на спадщину не видавалися.

Згідно ч. 1 ст. 1296 ЦК Украши свідоцтво про право на спадщину може одержати спадкоємець, який прийняв спадщину, а відповідно до ст. 549 Цивільного кодексу України 1963 року (що діяв на момент смерті спадкодавця) та пункту 4 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України, який набрав чинност1 01.01.2004 року, визначалося, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав нотаріальному органові за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені дії повинні були вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

За даними Восьмої Харківської державної нотаріальної контори, протягом 6-ти місяців з дня смерті ОСОБА_3 ОСОБА_17 О.О. не подавалась заява про прийняття спадщини, крім того, згідно довідки Київського РВ у м. Xapкові ГУДМС України в Харківській області від 28.10.2015 року за №14/10105, ОСОБА_1 не був зареєстрований за однією адресою зi спадкодавицею на день її смерті . Тобто у ОСОБА_1 відсутній факт прийняття спадщини.

Також роз'яснено, що відповідно до ст. ст. 529, 530 ЦК України 1963 року, існувало тільки дві черги спадкування за законом: перша черга спадкоемців за законом - діти, дружина i батьки померлого та друга черга спадкоемців за законом - брати i сестри померлого, а також дід i бабка, як з боку батька, так i з боку матері. ОСОБА_1 - правнук померлої, не належить до жодної черги спадкоємців за законом, а тому не має підстав для закликання останнього до спадкоємства.

Таким чином на даний час нотapiyc позбавлений можливості оформити спадкові права ОСОБА_1 після померлої 21 січня 2001 року ОСОБА_3.

Згідно ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Особа яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України.

При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

З урахуванням вищенаведених обставин, які підтверджені наявними в матеріалах справи доказами, строк на подання нотаріусу за місцем відкриття спадщини заяви про її прийняття (відповідно до ст.ст. 1269, 1270 ЦК) пропущений позивачем із поважних причин.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Оскільки строк пропущений із поважних причин, то позивач вимушений звернутися до суду із цим позовом та просити визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Згідно ст.10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд вважає, що позивачем надані достатні докази, що підтверджують його позовні вимоги, будь-яких заперечень щодо позовних вимог з боку відповідача та третьої особи до суду не надано, а тому суд вважає позовні вимоги такими що підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.10, 11, 60, 212, 214, 215-218 ЦПК України, ст.ст.1272, 1269, 1270 ЦК України, суд ,-

ВИРІШИВ :

Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю у 3 (три) місяці після набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його прабабусі ОСОБА_3, померлої 21 січня 2001 р.

Рішення може бути оскаржено шляхом подачі протягом 10 днів з дня проголошення рішення до апеляційного суду Харківської області через Київський районний суд м. Харкова апеляційної скарги.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя