Справа № 548/444/16-ц
Провадження №2/548/315/16
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13.04.2016 року м. Хорол
Хорольський районний суд Полтавської області в складі:
головуючого судді - Коновод О.В.,
за участю секретаря - Вовк М.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Хорол цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини,-
Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини. Свої вимоги мотивувала тим, що 12 лютого 2014 року вона вступила до реєстрованого шлюбу з відповідачем, ОСОБА_2 Реєстрація шлюбу була проведена у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Хорольського районного управління юстиції у Полтавській області, свідоцтво про шлюб серія І - КЕ № 114562, видане у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Хорольського РУЮ у Полтавській області 12 лютого 2014 року і зроблено відповідний актовий запис за № 4.
Дошлюбне прізвище позивачки - АНТОНЮК, після реєстрації шлюбу їй було присвоєно прізвище чоловіка - ЛИСЕНКО.
До шлюбу сторони вступили вперше.
Від спільного подружнього життя сторони мають малолітню дочку, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженку ІНФОРМАЦІЯ_2, свідоцтво про народження серія І - КЕ № 195315, видане у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Хорольського районного управління юстиції у Полтавській області 15 квітня 2014 року і зроблено відповідний актовий запис за № 49.
Спільне життя з відповідачем не склалося по тій причині, що в сім'ї почали виникати сварки, вони перестали розуміти одне одного, між ними склалися негативні стосунки. Кожний із сторін має свої погляди на життя.
Однією сім'єю сторони проживали до початку березня місяця 2016 року, коли позивачка змушена була із дочкою переїхати проживати в будинок своїх батьків в м. Хорол, де й проживає по даний час. Між сторонами припинені шлюбні відносини, загальне господарство не ведеться, проживають за вищевказаними адресами в різних будинках.
Малолітня дочка ВІКТОРІЯ проживає і буде проживати із позивачкою і знаходиться на повному її утриманні і вихованні. Батько ВІКТОРІЇ не надає, в добровільному порядку, матеріальну допомогу на утримання своєї дочки.
В такій ситуації позивачка хоче , щоб батько їхньої дочки ВІКТОРІЇ, відповідач , був зобовязаний до сплати аліментів, як це встановлено і передбачено законом.
Відповідач працездатний, має постійне місце проживання, а тому спроможний надавати матеріальну допомогу на утримання малолітньої дочки, але не бажає цього робити в добровільному порядку.
Інших дітей у відповідача не має, стягнень по виконавчим документам не проводиться.
Позивачка ОСОБА_1 в судове засідання не з'явилась хоча вчасно і належним чином була повідомлена про час та місце розгляду справи, але в письмовій заяві до суду свій позов підтримала повністю і прохала розглядати справу без її участі.
В судове засідання відповідач ОСОБА_2 не зявився, хоча про дату, час та місце слухання справи був повідомлений належним чином, тому суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи відповідно до ст. 224-226 ЦПК України.
Суд, з'ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, вважає, що позов підлягає до задоволення виходячи з наступного.
Згідно ст. 183 Сімейного кодексу України частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватись на дитину визначається судом.
Відповідно до п.п.3 п.17 Постанови Пленуму Верховного Суду України №3 від 15.05.2006 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», вирішуючи питання щодо розміру аліментів, суд повинен ураховувати: стан здоров'я, матеріальне становище дитини і платника аліментів; наявність в останнього інших неповнолітніх дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, повнолітніх дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення.
Якщо суд встановить, що матеріальне становище платника аліментів, дозволяє йому утримувати дитину, він може збільшити розмір аліментів (частку заробітку (доходу), яка буде стягуватися як аліменти на дитину), що підлягає стягненню з платника аліментів. Свідченням матеріального становища платника аліментів, є величина витрат на утримання особою себе та членів своєї сім'ї. Під зміною сімейного стану розуміється з'явлення у сім'ї платника або одержувача аліментів осіб, яким вони за законом зобов'язані надавати утримування і які фактично знаходяться на їх утриманні. Таким чином, особа, яка одержує аліменти - одержувач аліментів, може звернутися до суду з позовом про збільшення розміру аліментів на дитину, якщо погіршилося його матеріальне становище, сімейний стан чи стан його здоров'я або ж покращилося матеріальне становище, сімейний стан чи стан здоров'я платника аліментів.
Відповідно до ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров'я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 4) інші обставини, що мають істотне значення. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, за винятком випадків, передбачених статтею 184 цього Кодексу.
З матеріалів справи встановлено, що позивачка дійсно потребує матеріальної допомоги на утримання дитини - доньки , оскільки вона потребує постійного догляду з боку дорослих і є потреба у використанні коштів на її утримання.
З врахуванням обставин, передбачених ст. 182 СК України, на думку суду, позивачкою вірно визначено розмір аліментів на утримання дитини, який повинен становити по 1/4 частині заробітку (доходу), але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з дня подачі позовної заяви, а саме з 28.03.2016 року і до досягнення донькою повноліття.
Відповідач згідно свідоцтва про народження є батьком малолітньої дитини доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, матеріальної допомоги на утримання дитини не надає, чим порушує вимоги ст. 180 Сімейного Кодексу України, яка передбачає, що батьки зобов'язані утримувати дітей до досягнення ними повнолітня, тому з відповідача необхідно стягнути аліменти на утримання малолітньої доньки в розмірі 1/4 частині заробітку (доходу), але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з дня подачі позовної заяви, а саме з 28.03.2016 року і до досягнення донькою повноліття.
У відповідності до ст. 88 ЦПК України суд, приймаючи до уваги, що позивачка звільнена від сплати судового збору та витрат, стягує з відповідача в дохід держави судовий збір в сумі 551, 20 грн.
Керуючись ст.ст. 10,60,213,215,218,224-226 ЦПК України, ст.ст. 180-182,183 Сімейного Кодексу України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини,- задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженця і жителя ІНФОРМАЦІЯ_4, працездатного, не працюючого, ідентифікаційний номер : НОМЕР_1, аліменти на користь ОСОБА_1 на утримання малолітньої дочки - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_5, по 1/4 частині всіх видів його заробітку (доходу), але не менше, ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня подачі позовної заяви, а саме з 28.03.2016 року і до досягнення донькою повноліття.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженця і жителя ІНФОРМАЦІЯ_4, працездатного, не працюючого, ідентифікаційний номер : НОМЕР_1, на користь держави судовий збір в сумі 551, 20 грн.
Рішення в частині стягнення аліментів в сумах платежів за 1 місяць допустити до негайного виконання.Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 10 днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржено позивачем до Апеляційного суду Полтавської області шляхом подачі до Хорольського районного суду в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Особи, що брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Головуючий: