overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 182/5762/15-ц
Провадження № 2-п/0182/37/2016
У Х В А Л А

Іменем України

22.04.2016 року м. Нікополь

Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого суддіОСОБА_1
секретаряОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Нікополя заяву ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення,

В С Т А Н О В И В :

Заочним рішення Нікопольського міськрайонного суду від 22.03.2016 року ухваленому у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «ДТЕК «Дніпрообленерго» до ОСОБА_3 про відшкодування вартості необлікованої електроенергії, було задоволено позовні вимоги позивача та стягнуто з відповідача вартість не облікованої електроенергії в розмірі 6022 грн. 70 копійок., вартість позапланової технічної перевірки в розмірі 419 грн. 70 копійки та судові витрати.

ОСОБА_3 звернувся до суду з завою про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що він не зміг зявитися в судове засідання оскільки не отримував судові повістки.

Суд, вивчивши матеріали приходить до наступного.

У відповідності до ст. 231 ЦПК України «Суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення».

Як встановлено в судовому засіданні, підтверджується матеріалами справи слухання по справі призначалися з викликом сторін, в тому числі і на 22.03.2016 р. Судові повістки поверталися з відміткою за закінченням терміну зберігання.

Повідомлення про день слухання справи були направлені відповідно до вимог ч. 5 ст. 74 ЦПК України за адресою місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Заяву про зміну місця проживання або місцезнаходження відповідач до суду не подавав, тому судові повістки направлені на останні відомі суду адреси вважаються доставленими, що відповідає положенням ч.1 ст. 77 ЦПК України. У розумінні ч.2 ст.77 ЦПК України за таких обставин вважається, що відповідач не з'явився у судове засідання без поважних причин.

Згідно ч.5 ст. 74 ЦПК України у разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку та вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

В судові засідання належним чином повідомлений про час та місце слухання справи відповідач не зявився.

Тому суд ухвалив рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України.

Оскільки у заяві не зазначено доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, суд вважає за необхідне заяву відповідача про скасування заочного рішення залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 231, 232 ЦПК України , суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Розяснити ОСОБА_3, що заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку встановленому ЦПК України.

Суддя: ОСОБА_1
Справа № 182/1525/16-ц
Провадження № 2/0182/2073/2016
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

25.04.2016 року м. Нікополь

Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Кобеляцької-Шаховал І.О.

за участю секретаря Скоробогатової А.О. розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дитини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулась до суду з позовом до відповідача про стягнення аліментів, посилаючись на наступні обставини.

Вона перебуває з відповідачем у шлюбі з 08.09.2007 року. Від шлюбу мають сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, батьком якого в свідоцтві про народження записаний відповідач. Шлюбні відносини між нею та відповідачем фактично припинені в лютому 2016 року і відповідач проживає окремо від неї та їх дитини. Відповідач не надає їй матеріальну допомогу на утримання сина, хоча має можливість це робити, бо має стабільний заробіток і постійну роботу. В зв"язку з чим просить суд стягнути з відповідача аліменти в розмірі 1/4 частини з усіх видів його заробітку та доходів кожного місяця.

В судове засідання позивачка не прибула, надала заяву, в якій просить справу розглянути в її відсутність, на задоволенні позовних вимог наполягає.

Відповідач в судове засідання не прибув, надав заяву про розгляд справи у свою відсутність, проти задоволення позовних вимог не заперечував.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Як видно з матеріалів справи, сторони перебувають в шлюбі з 08.09.2007 року (а.с.4). Від шлюбу мають неповнолітнього сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.3), батьком якого в свідоцтві про народження записаний відповідач. Сторони разом не проживають. Відповідач не надає достатньої допомоги на утримання дитини. Тому з відповідача повинні стягуватись аліменти.

З урахуванням всіх обставин справи, суд вважає необхідним стягнути з відповідача аліменти в розмірі 1/4 частини його заробітку та доходів кожного місяця.

Керуючись ст.3, 10, 15, 57, 58, 60, 212 п.7, 214 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Стягнути аліменти з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженця м.Нікополя Дніпропетровської області, на сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, на його користь до повноліття в розмірі 1/4 частини заробітку та інших доходів кожного місяця, але не менше, ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 23.03.2016 року в особі матері ОСОБА_1.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в сумі 551 грн. 20 коп.

Рішення в частині стягнення суми аліментів за місяць підлягає обов"язковому негайному виконанню.

Рішення суду першої інстанції може бути оскаржено протягом десяти днів з дня проголошення рішення до Апеляційного суду Дніпропетровської області через Нікопольський міськрайонний суд.

Суддя: І. О. Кобеляцька-Шаховал
Справа № 523/9144/16-ц
Провадження №2/523/3830/16
У х в а л а

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" липня 2016 р.

Суддя Суворовського районного суду м. Одеси Середа І.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя шляхом визнання права власності на частку нерухомого майна,

ВСТАНОВИЛА:

До Суворовського районного суду м. Одеси звернулася з позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя шляхом визнання права власності на частку нерухомого майна.

Враховуючи зміст заявлених вимог, позов підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до пунктів 3,4,5 ч.2 ст.119 ЦПК України серед вимог до позовної заяви визначено, що заява повинна містити зміст позовних вимог та ціну позову щодо вимог майнового характеру, а також до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року, який набрав чинності з 1 листопада 2011 року (далі Закон), судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат.

Згідно ч.1 ст. 4 Закону, судовий збір справляється у розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01.01.2016 року розмір мінімальної заробітної плати становив 1378,00 грн.

Відповідно до п.1.2) ч.2 ст. 4 Закону (з врахуванням змін, внесених згідно із Законами №4212-VI від 22.12.2011 р., від 19.09.2013 р. №590-VII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» та Законом №484-VIII від 22.05.2015 р.) ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, тобто від 551,2 грн. до 6890,00 грн..

Відповідно до п.9 ч.1 ст.80 ЦПК України, ціна позову у позовах про право власності на нерухоме та рухоме майно, що належить фізичним особам на праві власності, - визначається дійсною вартістю нерухомого майна, але позивачем не дотримано вимог вказаної статті та не зазначено дійсної вартості майна.

Відповідно до ч.1 ст.121 ЦПК України заяву слід залишити без руху, про що треба повідомити позивача та надати йому строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.119, 120, 121, 209 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя шляхом визнання права власності на частку нерухомого майна, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання даної ухвали.

Якщо позивач, відповідно до ухвали суду, у встановлений строк не виконає зазначені вимоги, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:
Справа № 185/969/16-ц
Провадження № 2/185/1130/16
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
26 квітня 2016 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого - судді Головіна В.О., за участю секретаря судового засідання Мерцалової Н.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Павлограді цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк Приватбанк до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості
В судове засідання представник позивача не зявився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, проти заочного рішення не заперечував.
Відповідач в судове засідання не зявився, був належним чином повідомлений про дату та час слухання справи, про причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи без його участі суду не надав.
Відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України, суд ухвалює заочне рішення по справі.
Дослідивши письмові матеріали справи та аналізуючи все у своїй сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню повністю за наступних обставин.
Як передбачено п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України, підставами виникнення прав та обовязків, зокрема є договори та інші правочини.
Як передбачає ст. 526 ЦК України, зобов'язання повинні виконуватися належним чином і у встановлений термін, відповідно закону, договору.
Згідно ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитор) зобовязана надати грошові кошти (кредит) позичальнику в розмірі і на умовах, передбачених договором, а позичальник зобов'язаний повернути кредит і сплатити відсотки.
Свої зобов'язання за кредитним договором позивач виконав в повному обсязі. Проте, на порушення умов Договору, відповідач належним чином не виконав зобовязання, передбачені цим Договором.
Приймаючи рішення по суті заявлених вимог, суд керується положеннями ст. ст. 610, 611 ЦК України, якими передбачено, що порушенням зобов'язання є його невиконання і при цьому порушенні наступають правові наслідки встановлені договором або законом.
Таким чином, сума заборгованості по кредитному договору заявлена в позові підлягає стягненню з відповідача на користь позивача в повному обсязі.
Відповідно ч. 1 ст. 88 ЦПК України, з відповідача на користь позивача необхідно стягнути судовий збір у сумі 1378,00 грн., сплачений при останнім подачі позову.
Керуючись ст. ст.10, 60, 212-215, 224-226 ЦПК України, суд
Позов Публічного акціонерного товариства комерційний банк Приватбанк до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити повністю.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Дніпропетровської області через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення апеляційної скарги, а особи які не були присутні при його оголошенні, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: ОСОБА_2
Справа № 712/4222/16-ц
Провадження № 2/712/1272/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 квітня 2016 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі :

головуючого судді Кузьменка В.А.

при секретарі Коваль М.О.

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що 17.07.2010року вони з відповідачем зареєстрували шлюб у відділі реєстрації актів цивільного стану по м.Черкаси Черкаського міського управління юстиції, актовий запис № 718. Від шлюбу сторони мають неповнолітню доньку Софію, ІНФОРМАЦІЯ_1. Сімейні та подружні відносини між сторонами припинені, з серпня 2014 року їх сімя розпалася, спільне господарство не ведуть, примирення з відповідачем не можливе. Просив шлюб розірвати.

В судовому засіданні позивачка позов підтримала, просила шлюб розірвати.

Відповідач в судовому засіданні не заперечував проти розірвання шлюбу.

Заслухавши думку сторін, дослідивши письмові докази по справі, суд вважає, що позов підлягає до задоволення.

Відповідно ст. 112 ч. 1 Сімейного Кодексу України суд зясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя.

Згідно ст. 112 ч. 2 Сімейного Кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 17.07.2010 року у відділі реєстрації актів цивільного стану по м.Черкаси Черкаського міського управління юстиції, актовий запис № 718. Від шлюбу сторони мають неповнолітню доньку Софію, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка після розірвання шлюбу залишається проживати з позивачкою. Сімейні та подружні відносини між сторонами припинені, з серпня 2014 року їх сімя розпалася, спільне господарство не ведуть. Спільне життя подружжя не склалось через несумісність характеру, наміру до примирення сторони не мають і шлюб носить формальний характер. Вище викладене свідчить про остаточний розпад сімї і є підставою для розірвання шлюбу.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 88, 174, 209, 214-215 ЦПК України, ст.ст. 110, 112 Сімейного Кодексу України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 17.07.2010року у відділі реєстрації актів цивільного стану по м.Черкаси Черкаського міського управління юстиції, актовий запис № 718 розірвати.

Залишити після розірвання шлюбу позивачці прізвище ОСОБА_2.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом десяти днів з моменту його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення .

Головуючий: В.А.Кузьменко
Справа № 569/5309/16-ц
Рiвненський мiський суд Рівненської області в особi суддi ОСОБА_1,
з участю: секретаря судового засідання Ющук О.С.,
розглянувши у вiдкритому судовому засiданнi в мiстi Рiвному
справу за позовом публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -
Представник ПАТ КБ «ПриватБанк» ОСОБА_3 подав суду письмове клопотання, в якому позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просить суд розгляд справи провести без участі представника позивача і, у разі неявки в судове засідання належним чином повідомленого відповідача, не заперечує проти ухвалення заочного рішення.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не зявився, про час і місце судового засідання повідомлявся належним чином. Заперечення проти позову не подав. Повідомлення про причини неявки від відповідача не надійшло.
Дослідивши письмові докази по справі, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню повністю.
Судом встановлено, що 19 січня 2008 року між сторонами був укладений кредитний договір № б/н, відповідно до якого ОСОБА_4 отримав кредит у розмірі 3300 грн у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 36,00% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки.
Відповідно до п.3.2, п.3.3. Умов та Правил надання банківських послуг, відповідач дав свою згоду на те, що кредитний ліміт встановлюється за рішенням банку і надав право банку у будь-який момент змінити (збільшити або зменшити) кредитний ліміт.
Оскільки розрахунок заборгованості по кредиту проведений позивачем відповідно до вимог чинного законодавства та умов укладеного кредитного договору, вказаний розрахунок приймається судом до уваги.
Відповідно до умов кредитного договору та вимог ч.2 ст.1050, ч.2 ст.1054 ЦК України, у разі порушення позичальником зобовязання щодо повернення чергової частини кредиту позивач, як позикодавець, має право вимагати дострокового повернення частини суми кредиту, що залишилася, а також сплати належних процентів.
На пiдставi ст.ст.509,526,527,530,610,1046,1048,1049,1050,1054 ЦК Укpаїни, керуючись ст.ст.10,11,60,88,212,214,215,223,224,225,226,233,292,294 ЦПК України, суд, -
Позов публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» задовольнити повнiстю.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до апеляцiйного суду Рівненської області через Рiвненський мiський суд. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя: Ю.П.Куцоконь
Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу
Дніпропетровської області
СУДОВИЙ НАКАЗ
02.06.2016 року Справа № 216/2473/16-ц Провадження № 2-н/216/239/16
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
4. Наказ може бути пред'явлений до виконання протягом одного року з дня набрання ним чинності.
Суддя Биканов І.Р.
Згідно зі статтею 105 Цивільного Процесуального Кодексу України (далі - ЦПК) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. У заяві про скасування судового наказу має бути зазначено: 1) найменування суду, в який подається заява; 2) ім'я (найменування) стягувача та боржника, а також ім'я (найменування) представника боржника, якщо заява подається представником, їхнє місце проживання або місцезнаходження; 3) наказ, що оспорюється; 4) посилання на обставини, які свідчать про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача; 5) посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти вимог стягувача; 6) перелік документів, що додаються до заяви. Заява підписується боржником або його представником і подається з її копією та копіями доданих до неї документів для надання стягувачеві . До заяви, яка подається представником боржника, має бути додано документ, що підтверджує його повноваження. Згідно зі статтею 106 ЦПК України у разі ненадходження заяви про скасування судового наказу від боржника протягом трьох днів після закінчення строку на її подання, судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачу для пред'явлення до виконання.
Судовий наказ набрав чинності „____"__________________20___ року.
Судовий наказ видано „____"__________________20___ року.
Суддя Биканов І.Р.
Відмітки про виконання судового наказу
Дата Надход- ження судового наказуПовне найменув. установи, підприемства, організації, в якому знаходився судовий наказ на виконанніЗагальна сума, відрахо- вана за судовим наказомДата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої служби чи стягувачевіПідстава поверне-ння судового наказуПідпис керівника установи, організації,під-приємства (з прикладан- ням печатки)Примітки
Інші відмітки ___________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 548/469/16-ц
Провадження №2-во/548/4/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.06.2016 року м. Хорол

Хорольський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді Коновод О.В.,

за участю секретаря Вовк М.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Хорол заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні у справі за її позовом до Хорольської міської ради Хорольського району Полтавської області, при третій особі яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача ОСОБА_2 служби Хорольського районного управління юстиції про визнання права власності на самочинно реконструйований об"єкт нерухомого майна ,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про виправлення описки у судовому рішенні у справі за її позовом до Хорольської міської ради Хорольського району Полтавської області, при третій особі яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача ОСОБА_2 служби Хорольського районного управління юстиції про визнання права власності на самочинно реконструйований об"єкт нерухомого майна.

Заявниця зазначила, що при ознайомленні із судовим рішенням від 29 квітня 2016 року по цивільній справі № 548/469/16-ц нею виявлено, що в ньому допущені такі описки : неправильно зазначено загальну житлову площу а саме: вірно 77,7 м.кв. замість 59,9 м.кв.

Зазначені описки унеможливлюють виконанням судового рішенні при проведені реєстрації нерухомого.

Суд приходить до висновку про необхідність виправлення описки в даному рішенні.

Сторони в судове засідання не з'явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Відповідно до ч. 4 ст. 219 ЦПК України присутність сторін у справі не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Згідно з ч.2 ст.197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що зазначена описка підлягає виправленню, оскільки, є розбіжності між площами вказаними в тексті рішення .

Відповідно до статті 219 Цивільного процесуального кодексу України суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні, про що постановлюється ухвала.

Керуючись статтею 219 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Виправити допущені описки в судовому рішенні Хорольського районного суду Полтавської області від 29 квітня 2016 року змінивши у абзаці 2 резолютивної частини загальну житлову площу з " 59, 9 м. кв. " на " 77,7 м. кв."

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Полтавської області шляхом подачі до Хорольського райсуду апеляційної скарги про апеляційне оскарження протягом 5 днів. Особи, що брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Головуючий: