ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2016 року Фастівський міськрайонний суд Київської області у складі: головуючого судді Буймової Л.П., за участі секретаря Корченко О.Я., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Фастівської міської ради про поновлення строків для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до Фастівської міської ради про поновлення строків для прийняття спадщини, мотивуючи вимоги тим, що у жовтні 2009 року помер її дідусь ОСОБА_2. Після його смерті відкрилася спадщина на земельну ділянку та житловий будинок по АДРЕСА_1 та прилеглу земельну ділянку площею 0.394 га. 25.06.1993 року ОСОБА_2 було складено заповіт на ім'я позивачки. Про існування заповіту Позивачка дізналася від батьків значно пізніше і їй пояснили, що спадщину оформлюють після спливу шести місяців з моменту смерті, тому вона не поспішала звертатися до нотаріуса. У 2010 році позивачка одружилася та народила доньку, а тому не мала часу на звернення до нотаріуса та оформлення спадщини. Крім неї, з рідних померлого ОСОБА_2 (дружина, донька та син) ніхто не заявляв права на спадщину і до сьогодні. У 2012 році позивачка звернулася до приватного нотаріуса ОСОБА_3 із заявою про прийняття спадщини за заповітом та надала нотаріусу оригінал заповіту. Нотаріусом ОСОБА_3 було заведено спадкову справу. Зателефонувавши ОСОБА_3 щоб дізнатися про стан справи, їй стало відомо що він на лікарняному, а згодом у телефонній розмові він повідомив, що його позбавили дозволу на зайняття нотаріальною діяльністю і ніби то він передав її документи до державного нотаріального архіву. Крім того, ОСОБА_3 повідомив, що у нього згорів автомобіль і можливо там могли бути і документи позивачки. У подальшому ОСОБА_1 звернулась до Фастівської державної нотаріальної контори із заявою про встановлення місцезнаходження заповіту на її ім'я, проте отримала відповідь, що спадкова справа не заводилася і жодної інформації у державному реєстрі немає. Державним нотаріусом їй було рекомендовано звернутися до державного нотаріального архіву для отримання копії або дублікату заповіту ОСОБА_2 На даний час позивачка отримала копію заповіту, проте не має змоги звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у зв'язку із пропущенням строків для прийняття спадщини.

На підставі зазначеного просила визначити їй додатковий строк в 3 місяці для подання заяви про прийняття спадщини.

В судове засіданні позивач не з'явилась, через канцелярію суду надала заяву в якій позовні вимоги підтримує, просить справу розглядати без її участі.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, через канцелярію суду надав клопотання про розгляд справи без його участі.

Суд, вивчивши матеріали справи та дослідивши надані докази у межах заявлених позовних вимог ( стаття 11 ЦПК України ) встановив наступне.

Згідно ст.1270 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно свідоцтва про смерть, виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Фастівського міськрайонного управління юстиції Київської області 28.10.2009 року, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 (а.с.4).

15 червня 1993 року ОСОБА_2 складений та посвідчений заповіт за реєстровим номером 1443, відповідно до якого він заповідає своїй онуці ОСОБА_1 все належне йому майно (а.с.5).

Відповідно до свідоцтва про шлюб, 23.05.2010 ОСОБА_1 уклала шлюб з ОСОБА_5, після реєстрації шлюбу отримала прізвище ОСОБА_1 (а.с.6).

Згідно з положеннями п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 Про судову практику в справах про спадкування особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого ст.1270 ЦК України.

24.02.2016 року позивач звернулася до Фастівської міської державної нотаріальної контори Київської області із заявою про надання інформації щодо спадкової справи після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 і листом №150/02-17 від 24.02.16 їй повідомлено, що встановити місцезнаходження спадкової справи неможливо, оскільки за даними Спадкового реєстру спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилась (а.с.12).

Оскільки спадкова справа не відкривалась, спадщина ніким не прийнята, заяв про відмову від спадщини позивач не подавав, спадщина не визнана судом відумерлою, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, тому суд дійшов висновку, що можливо надати позивачу додатковий строк для подачі заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини терміном в 3 місяця.

Керуючись ст. ст. 10, 15, 30, 57, 62, 212-215 ЦПК України, ст. ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, постановою Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року Про судову практику в справах про спадкування, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Фастівської міської ради про поновлення строків для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк в 3 (три) місяці для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1.

Строк обчислювати з моменту набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду Київської області через Фастівський міськрайонний суд Київської області, протягом десяти днів з дня його проголошення, а для осіб, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час його проголошення, протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Л.П.Буймова