АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Провадження № 22-ц/774/5739/16 Справа № 199/8089/15-ц Головуючий у 1 й інстанції - ОСОБА_1 Доповідач - Каратаєва Л.О.
У Х В А Л А

про повернення справи до суду першої інстанції

17 червня 2016 року м. Дніпро

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду Дніпропетровської областіОСОБА_2, ознайомившись з матеріалами цивільної справи за позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4 до Дніпропетровської міської ради, треті особи: ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_3, яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_7, Четверта Дніпропетровська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

в с т а н о в и л а:

Рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 28 квітня 2016 року, позовні вимоги ОСОБА_3, ОСОБА_4 до Дніпропетровської міської ради, треті особи: ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_3, яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_7, Четверта Дніпропетровська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування за законом задоволені.

Не погодившись з вказаним рішенням суду, 14 червня 2016 року Дніпропетровська міська рада звернулася з апеляційною скаргою.

Але, Апеляційний суд позбавлений можливості вирішувати питання щодо відкриття провадження по справі, оскільки справа надійшла до суду апеляційної інстанції належним чином не оформлена.

Згідно ст.208 ЦПК України, питання, пов'язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Як вбачається з матеріалами справи, 23 жовтня 2015 року позивачи ОСОБА_3, ОСОБА_3, яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_7, ОСОБА_5, ОСОБА_4, ОСОБА_6 звернулися до суду з позовом до Дніпропетровської міської ради в особі Управління житлового господарства Дніпропетровської міської ради про визнання права власності на майно.

Ухвалою судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 13 листопада 2015 року, по даній справі відкрито провадження.

23 березня 2016 року ОСОБА_3, ОСОБА_4 подали уточнену позовну заяву з вимогами про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування до Територіальної громади в особі Дніпропетровської міської ради, треті особи: ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_3, яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_7, Четверта Дніпропетровська державна нотаріальна контора.

У судовому засіданні 23 березня 2016 року, клопотання про прийняття уточненої позовної заяви задоволено.

28 квітня 2016 року ухвалене рішення, щодо уточнених позовних вимог ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування до Територіальної громади в особі Дніпропетровської міської ради, треті особи: ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_3, яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_7, Четверта Дніпропетровська державна нотаріальна контора.

Відповідно до ст. 31 ЦПК України, позивач має право протягом усього часу розгляду справи, збільшити або зменшити розмір позовних вимог, тобто уточнити позовні вимоги, відмовитися від позову.

До початку розгляду судом справи по суті позивач має право шляхом подання письмової заяви змінити предмет або підставу позову.

Відповідно до ст.130 ЦПК України, п. 9 Постанови № 5 Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду», уточнюючи позовні вимоги або заперечення проти позову, суд визначає характер спірних правовідносин сторін, зміст їх правових вимог і матеріальний закон, що їх регулює, і яким належить керуватися при вирішенні спору.

Предмет позову - це матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підстава позову - обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які об'єктивуються у поданих доказах.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд України відзначив, якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

Зміна підстав або предмет позову здійснюється шляхом подання суду відповідної письмової заяви.

Зміна підстав або предмет позову можлива лише до початку розгляду судом справи по суті, тобто до того моменту, коли суд почне проголошувати позовну заяву.

Заява, подана після початку розгляду справи по суті, залишається без розгляду і повертається позивачеві.

Позивач ОСОБА_3 під час розгляду справи на порушення правила, передбаченого ч. 2 ст. 31 ЦПК, змінили як підставу, так і предмет позову а також перерозподілила склад учасників, які приймають участь у справі, проте, суд першої інстанції у процесуальному порядку не вирішив питання щодо вимог первісного позову.

Ані протягом розгляду справи, окремим процесуальним документом, ані в рішенні, судом першої інстанції не вирішено питання з приводу позовних вимог ОСОБА_3, ОСОБА_3, яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_7, ОСОБА_5, ОСОБА_4, ОСОБА_6 до Дніпропетровської міської ради в особі Управління житлового господарства Дніпропетровської міської ради про визнання права власності на майно, відносно яких було відкрито провадження та розглядалась справа.

У звязку з наведеним, справа підлягає поверненню до суду першої інстанції для належного оформлення.

Керуючись ст.297 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и л а:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4 до Дніпропетровської міської ради, треті особи: ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_3, яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_7, Четверта Дніпропетровська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування за законом, повернути до Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська для належного оформлення, встановивши суду першої інстанції місячний строк, після чого справа підлягає поверненню до суду апеляційної інстанції.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_2

17 червня 2016 року