Справа № 758/2489/16-ц
У Х В А Л А

01 березня 2016 року суддя Подільського районного суду м.Києва Супрун Г. Б., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання договору купівлі-продажу недійсним, визнання права власності на майно, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася з позовною заявою до Подільського районного суду м. Києва, в якій просить:

- встановити факт проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу з ОСОБА_2 у період з березня 1999 року по 29 липня 2006 року;

- визнати квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 179,20 кв.м. - набуту, як спільне майно ОСОБА_1 і ОСОБА_2;

- договорі купівлі-продажу вказаної квартири №1262 від 07.10.2015 р. визнати недійсним;

- визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1, у спільній сумісній власності;

- визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1, у спільній сумісній власності.

Дана заява не може бути прийнята судом до розгляду, оскільки не відповідає вимогам ст.ст. 119, 120 Цивільного процесуального кодексу України.

Згідно вимог ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі, зміст позовних вимог, ціну позову щодо вимог майнового характеру, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування, перелік документів, що додаються до заяви. Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання. До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Позивачем в порушення вимог Цивільно-процесуального кодексу України не зазначено ціну позову щодо вимог майнового характеру (визнання права власності на майно), та від цього залежить розмір судового збору, який підлягає сплаті.

Пунктом 29 Постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ «По застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014 р. встановлено, що відповідно до ст. 8 Закону №3674-VI та ст. 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Позивачем не наведено доводів і не надано доказів на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Тому позивачу необхідно надати строк на усунення недоліків.

На виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху надається позовна заява в новій редакції.

Згідно ч.1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 119, 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

В разі не усунення недоліків в зазначений строк заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 119, 120, ч.1 ст. 121 ЦПК України ,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання договору купівлі-продажу недійсним, визнання права власності, залишити без руху та надати заявнику строк 5 днів з дня отримання копії даної ухвали на усунення зазначених недоліків.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяГ. Б. Супрун