Справа № 368/754/15-ц
Провадження № 2/368/15/16
У Х В А Л А

іменем України

"03" березня 2016 р. Кагарлицький районний суд Київської області під головуванням судді Шевченко І.І., при секретарі Гребеневич А.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Кагарлик справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, Кагарлицької міської ради Київської області, треті особи: Кагарлицька районна державна нотаріальна контора Київської області, Приватний нотаріус ОСОБА_4, Реєстраційна служба Кагарлицького районного управління юстиції Київської області про визнання рішення міської ради про приватизацію квартири та договору купівлі продажу незаконними, скасування державної реєстрації квартири та за зустрічною позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_1, ОСОБА_2, третя особа без самостійних вимог на стороні позивача: Державна реєстраційна служба Кагарлицького районного управління юстиції про визнання особи добросовісним набувачем квартири, -

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3, Кагарлицької міської ради Київської області, треті особи: Кагарлицька районна державна нотаріальна контора Київської області, Приватний нотаріус ОСОБА_4, Реєстраційна служба Кагарлицького районного управління юстиції Київської області про визнання рішення міської ради про приватизацію квартири та договору купівлі продажу незаконними, скасування державної реєстрації квартири.

29 квітня 2015 року із зустрічним позовом звернувся відповідач ОСОБА_3 до ОСОБА_1, ОСОБА_2, третя особа без самостійних вимог на стороні позивача: Державна реєстраційна служба Кагарлицького районного управління юстиції про визнання особи добросовісним набувачем квартири.

19 листопада 2015 року за клопотанням представника позивача було по справі призначено оціночно - будівельну експертизу.

16 лютого 2015 року провадження по справі було відновлено, оскільки не було повернуто справу та ухвала суду залишилася без виконання, оскільки позивачем по первісному позову ОСОБА_5 не було проведено оплату.

Позивач за первісним позовом ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_6 (діє на підставі договору про надання правової допомоги від 08.05.2015 р.) двічі повторно не зявилися в судові засідання 17.02.2016 р. та 03.03.2016 р., про дату та час слухання справи були повідомлені належним чином, що підтверджується наявними в матеріалах справи повідомлення про вручення поштового відправлення позивачеві та телефонограми представнику позивача, про причини неявки суд не сповістили, будь-яких заяв про відкладення розгляду справи суду не надали, а тому вважаються такими, що не зявились у судове засідання без поважних причин.

Відповідач ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_7 в судове засідання не зявилися, будучи належним чином повідомлені про час та місце судового розгляду, про що свідчить телефонограма, про причини неявки суд не сповістили, будь-яких заяв про відкладення розгляду справи суду не надали, а тому вважаються такими, що не зявились у судове засідання без поважних причин.

Відповідач по первісному позову та позивач по зустрічному позову ОСОБА_3 в судове засідання не зявився, подавши до суду заяву, в якій просить суд його позовну заяву залишити без розгляду.

Представник відповідач в особі Кагарлицької міської ради Київської області в судове засідання не зявився, будучи належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, про що свідчить розписка про отримання судової повістки, про причини неявки суд не сповістив, будь-яких заяв про відкладення розгляду справи суду не надав, а тому вважається таким, що не зявився у судове засідання без поважних причин.

Представник третьої особи в особі Кагарлицької районної державної нотаріальної контори Київської області в судове засідання не зявилася, подавши до суду заяву, в якій просить суд справу проводити у відсутність представника у звязку з виробничою необхідністю.

Третя особа в особі приватного нотаріуса ОСОБА_4 в судове засідання не зявився, подавши до суду заяву, в якій просить суд справу проводити у його відсутність у звязку з професійною навантаженістю.

Представник третьої особи в особі реєстраційної служби Кагарлицького районного управління юстиції Київської області в судове засідання не зявився, будучи належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, про що свідчить розписка про отримання судової повістки, про причини неявки суд не сповістив, будь-яких заяв про відкладення розгляду справи суду не надав, а тому вважається таким, що не зявився у судове засідання без поважних причин.

Розгляд справи відбувається відповідно до вимог ст. 169, ч.2 ст. 197 ЦПК України за відсутністю сторін та без фіксації судового процесу технічними засобами.

Суд, ознайомившись з матеріалами справи, вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 та зустрічні позовні вимоги ОСОБА_3 слід залишити без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 169 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи у його відсутності.

Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суд виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «ОСОБА_6 проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Тому, у зв'язку з наведеним положення п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, яким передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання без поважних причин або повторно не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до правосуддя.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Так, у судові засідання, які були призначені на 17.02.2016 р. та 03.03.2016 р. позивач за основним позовом та його представник двічі поспіль не зявилися, про день та час слухання справи були повідомлені належним чином, що підтверджується наявними в матеріалах справи повідомленнями про вручення поштового відправлення позивачеві та телефонограми представнику позивача, про причини неявки суд не сповістили, будь-яких заяв про відкладення розгляду справи суду не надали.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 ЦПК України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не зявилися у судове засідання без поважних причин.

Виходячи з системного аналізу норм процесуального права, слід вважати, що повторною неявкою є друга поспіль неявка позивача або його представника, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи. Крім того, причини повторної неявки значення не мають.

Таким чином, в силу ч. 2 ст. 77 ЦПК України, суд визнає, що позивач повторно не зявився до суду без поважних причин.

До такого висновку прийшов Вищий Спеціалізований Суд з розгляду цивільних та кримінальних справ у справі № 6-24063 ск 15 (ухвала від 31.08.2015 року), який зазначив, що причини повторної неявки процесуального правового значення не мають, оскільки це положення закону (ч. 3 ст. 169 ЦПК України) направлено на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з'являються до суду.

З огляду на вищезазначені обставини, та з урахуванням того, що позивач за основним позовом та його представник двічі поспіль не зявилися в судове засідання за своїм же позовом, отже недобросовісно користуються своїми процесуальними правами, суд вважає за можливе позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, Кагарлицької міської ради Київської області, треті особи: Кагарлицька районна державна нотаріальна контора Київської області, Приватний нотаріус ОСОБА_4, Реєстраційна служба Кагарлицького районного управління юстиції Київської області про визнання рішення міської ради про приватизацію квартири та договору купівлі продажу незаконними, скасування державної реєстрації квартири - залишити без розгляду.

Щодо зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_1, ОСОБА_2, третя особа без самостійних вимог на стороні позивача: Державна реєстраційна служба Кагарлицького районного управління юстиції про визнання особи добросовісним набувачем квартири, то з урахуванням того, що позивач за зустрічним позовом в судове засідання не зявився, подавши до суду заяву, в якій просить його позовну заяву залишити без розгляду, то суд приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 207 ч. 1 п. 5 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо позивач подав заяву про залишення позовних вимог без розгляду.

З урахуванням викладеного, суд вважає необхідним позовні вимоги позивача за зустрічним позовом ОСОБА_3 залишити без розгляду.

Суд зазначає, що позивач за первісним позовом ОСОБА_1, так і позивач за зустрічним позовом ОСОБА_3 не позбавлені права звернутися до суду повторно після усунення обставин, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Щодо судових витрат відповідно до ст. 88 ЦПК України, та приймаючи до уваги положення ст. 7 Закону України «Про судовий збір» судові витрати понесені позивачем за основним позовом ОСОБА_5 у розмірі 243 грн. 60 коп. та судові витрати понесені позивачем за зустрічним позовом ОСОБА_3 у розмірі 1772 грн. 85 коп. поверненню не підлягають.

На підставі ст. ст. 207 ч.1 п.5, 209, 210 ЦПК України суд, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, Кагарлицької міської ради Київської області, треті особи: Кагарлицька районна державна нотаріальна контора Київської області, Приватний нотаріус ОСОБА_4, Реєстраційна служба Кагарлицького районного управління юстиції Київської області про визнання рішення міської ради про приватизацію квартири та договору купівлі продажу незаконними, скасування державної реєстрації квартири - залишити без розгляду.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_1, ОСОБА_2, третя особа без самостійних вимог на стороні позивача: Державна реєстраційна служба Кагарлицького районного управління юстиції про визнання особи добросовісним набувачем квартири - залишити без розгляду.

Розяснити позивачам по первісному позову ОСОБА_1 та позивачу по зустрічному позову ОСОБА_3 право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом пяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя І.І. Шевченко