Справа № 494/807/16-ц
УХВАЛА

04.07.2016 м. Березівка

Суддя Березівського районного суду Одеської області Римар І.А., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору Березівська державна нотаріальна контора Одеської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

01 липня 2016 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору Березівська державна нотаріальна контора Одеської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Ознайомившись із змістом позовної заяви та додатками до неї, суд доходить висновку, що позовна заява не відповідає вимогам Цивільно-процесуального кодексу України з наступних підстав.

Так, частиною другою статті 119 Цивільно-процесуального кодексу України від 18.03.2004 зі змінами та доповненнями (далі ЦПК України) передбачено: «позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви».

Однак, позовна заява не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України, виходячи з наступного.

Так, згідно п. 3 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог. Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. По суті, цей пункт є відображенням прохальної частини позовної заяви. Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Водночас, усупереч п. 3 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, у прохальній частині позивач не просить визнати поважною причину пропуску ним строку, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька, тоді як лише при задоволенні судом цієї вимоги, можливе визначення додаткового строку.

Згідно з п. 6 ч.2 ст.119 ЦПК України передбачено, позовна заява повинна містити:зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину.

Пунктом 7 Постанови № 2 від 12 червня 2009 року Пленуму Верховного суду України передбачено, що позовна заява за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Проте подана позовна заява викладеним вимогам не відповідає, а саме: позивач зазначає, що батько ОСОБА_3 помер 12.09.2012 року, однак доказів цього не надано.

Разом з цим, у пункті 24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008, Пленум Верховного Суду України розяснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Позивач у позові зазначає, що відповідач ОСОБА_2 не заперечує проти прийняття спадщини ОСОБА_1, однак доказів цього не надає.

Зазначені обставини можуть значно затягнути та ускладнити розгляд справи, допустивши судовий процес у безладний рух.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1. ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до ст.121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст.ст. 119-120 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.121 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору Березівська державна нотаріальна контора Одеської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без руху, надавши пятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків.

Розяснити, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Копію ухвали направити заявнику

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя І.А. Римар