Справа № 186/217/16-ц
У Х В А Л А

20 квітня 2016 року Суддя Першотравенського міського суду Дніпропетровської області Янжула С.А., розглянувши заяву ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору по справі,

В С Т А Н О В И Л А :

15 лютого 2016 року позивачка ОСОБА_1 звернулася до Першотравенського міського суду Дніпропетровської області з позовом до відповідача ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) по заборгованості зі сплати аліментів.

В позовній заяві просить суд стягнути з відповідача неустойку (пеню) у розмірі 1% від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення, в зменшеному нею розмірі, в сумі 100 000,00 гривень; звільнити її від сплати судового збору та судові витрати по справі стягнути з відповідача під час ухвалення судового рішення; розглянути справу в її відсутність.

В обґрунтування вимог щодо звільнення її від сплати судового збору зазначає, що працює на котельні "Південна" м.Першотравенська, отримує дуже малу заробітну плату, приблизно 2 500,00 гривень на місяць, в неї на утриманні знаходиться малолітня дитина, на яку вона не отримує аліменти від відповідача. По справі №186/59/16-ц вона в лютому місяці вже сплачувала судовий збір в розмірі 1 000,00 гривень. Спір про неустойку виник із заборгованості по аліментних правовідносинах, тобто це робиться нею в інтересах малолітньої дитини, а не неї особисто.

Вивчивши матеріали справи, приходжу до наступного.

Згідно ст. 82 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Згідно Постанови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» ОСОБА_3 змінами, внесеними згідно з Постановою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 25 вересня 2015 року Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя № R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду. Разом із тим, ураховуючи положення пункту 1 статті 6 Конвенції та прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі "Креуз проти Польщі" (Kreuz v. Poland)), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

У зв'язку із цим при здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов'язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК), Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон № 3674-VI), а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

При цьому, позивачка заявляючи клопотання про звільнення від сплати судового збору, надала суду докази на підтвердження свого скрутного майнового стану, що унеможливлює сплату нею судового збору при зверненні з даним позовом до суду, а саме: копію свідоцтва про народження дитини - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, копію довідки про заборгованість відповідача зі сплати аліментів на користь позивачки, довідку про доходи позивачки, згідно якої, розмір її середньомісячної заробітної плати становить 2 306,91 гривень.

Вважаю, що доводи позивачки про те, що нею вже було сплачено судовий збір по іншій справі, не є підставою для звільнення її від сплати судового збору в даній цивільній справі.

Однак, враховуючи майновий стан позивачки, яка має на утриманні малолітню дитину, отримує незначну заробітну плату, значний час не отримує аліменти на дитину від відповідача, даний спір випливає з аліментних правовідносин, вважаю, що позивачка перебуває у скрутному матеріальному становищі, тому необхідно звільнити її від сплати судового збору при пред'явленні позову до суду.

Керуючись ч.3 ст. 82 ЦПК України, - суддя

У Х В А Л И Л А :

Заяву ОСОБА_1 про звільнення її від сплати судового збору при пред'явленні позову до суду - задовільнити.

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору при пред'явленні нею позову до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) по заборгованості зі сплати аліментів.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до апеляційного суду Дніпропетровської області через Першотравенський міський суд протягом 5 днів з дня її проголошення.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: С.А.Янжула