АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Апеляційне провадження Головуючий в 1 інстанції - Макаренко І.О.
№22-ц/796/8666/2016 Доповідач - Українець Л.Д.
Справа №219/9379/15-ц
У Х В А Л А

24 травня2016 року суддя Апеляційного суду міста Києва Українець Л.Д., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 15 березня 2016 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Відділу державної виконавчої служби Шевченківського районного управління юстиції м. Києва, Головного управління юстиції в м.Києві Управління державної виконавчої служби, Головного управління державної казначейської служби України в м. Києві, третя особа: Міжобласна спеціальна вечірня (змінна) школа ІІ-ІІІ ступенів Шевченківського району м. Києва, про стягнення матеріальних збитків та моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И Л А

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 15 березня 2016 року в задоволенні позову ОСОБА_1 до Відділу державної виконавчої служби Шевченківського районного управління юстиції м. Києва, Головного управління юстиції в м.Києві Управління державної виконавчої служби, Головного управління державної казначейської служби України в м. Києві, третя особа: Міжобласна спеціальна вечірня (змінна) школа ІІ-ІІІ ступенів Шевченківського району м. Києва, про стягнення матеріальних збитків та моральної шкоди відмовлено в повному обсязі.

Не погоджуючись з рішенням, ОСОБА_1 оскаржила його в апеляційному порядку.

Перевіривши апеляційну скаргу, суд вважає, що вона не може бути прийнята до розгляду апеляційним судом із таких підстав.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить суд звільнити її від сплати судового збору.

Згідно ч. 1, 3 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Аналогічні вимоги зазначені й у ст. 8 Закону України «Про судовий збір», а саме, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тобто даними нормами законодавства визначена виключна підстава для звільнення від сплати судового збору - незадовільний майновий стан сторони.

У п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз'яснено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Натомість, апелянтом не надано доказів неспроможності сплати судового збору (неплатоспроможності апелянта), а тому клопотання про звільнення від сплати судового збору є необґрунтованим і в його задоволенні слід відмовити.

Відповідно до пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (зі змінами, внесеними згідно із Законом №484-VIII від 22.05.2015 року) за подання апеляційної скарги на рішення суду сплачується 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 не було сплачено судовий збір за подання позовної заяви про стягнення матеріальних збитків та моральної шкоди.

Згідно пп.1, 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на дату подання заяви) за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, а за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою - 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

У п. 12 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року роз'яснено, щоу випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру (ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»).

У прохальній частині позовної заяви ОСОБА_1 просить суд стягнути з відповідача понесені нею матеріальні збитки в подвійному розмірі, еквівалентному загальній сумі ставки її заробітної плати (2315,06 грн), помноженому як на два, так і на кількість місяців та днів з дня винесення постанови про відкриття виконавчого провадження (09.09.2013 року) до дня ухвалення рішення, а також стягнути моральну шкоду в розмірі 10 000 грн. (а.с. 1-2)

Вказане свідчить, що ОСОБА_1 звернулася до суду з позовними вимогами як майнового характеру, так і немайнового характеру.

Так, ціна позову становить суму розміру збитків за період з 09.09.2013 року по 30.09.2013 року та розміру збитків за період з 01.10.2013 року по 30.09.2015 року, а саме, (2315,06 грн * 24 місяці (період з 01.10.2013 року по 30.09.2015 року) * 2) +(2315,06 грн : 30 днів (вересень 2013 року) * 22 дні (період з 09.09.2013 року по 30.09.2013 року) * 2 = 111122,88 грн + 3395,42 грн = 114 518,30 грн.

Розмір судового збору, який підлягав сплаті при поданні позовної заяви майнового характеру становить 1145,18 грн = 114 518,30 грн * 0,01, а при поданні позовної заяви немайнового характеру - 487,20 грн = 1218 грн * 0,4.

А тому 110 % ставки, що підлягала сплаті при поданні заяви, становить (1145,18 грн + 487,20 грн) * 110% / 100% = 1795,62 грн.

Отже, апелянт має сплатити судовий збір у розмірі 1795 грн 62 коп. на реквізити Апеляційного суду м.Києва (, р/рахунок: №0010, банк отримувача: ГУ ДКСУ у м.Києві, МФО банку: 820019, отримувач коштів: УДКУ у Солом'янському районі м.Києва, призначення платежу: *;101; реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті; Судовий збір, за позовом ОСОБА_1, Апеляційний суд міста Києва).

Згідно ч. 2 ст. 297 ЦПК України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 295 цього Кодексу, а також у разі несплати суми судового збору застосовуються положення статті 121 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 119, 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи наведене вище, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення недоліків протягом п'яти днів.

Керуючись ст. ст. 121, 295, 297 ЦПК України,-

У Х В А Л И Л А

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 15 березня 2016 року залишити без руху та надати строк для усунення недоліків протягом п'яти днів з дня отримання ухвали шляхом надання суду апеляційної інстанції оригіналу квитанції про сплату судового збору.

У разі невиконання вимог ухвали протягом п'яти днів з дня її отримання скарга буде вважатись неподаною та повернута апелянту.

Ухвала оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя Л.Д.Українець