РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.04.2016 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Перекупка І.Г.,

при секретарі Сидорець К.Г.,

представника позивача ОСОБА_1,

за участю відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в Богунському районному суді м. Житомира справу за позовом Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_4, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_5 про відшкодування матеріальної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

До Богунського районного суду м. Житомира звернулося Публічне акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» (далі ПАТ КБ «Приватбанк») з позовом до ОСОБА_4, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_5 про відшкодування матеріальної шкоди. В обґрунтування позовних вимог ПАТ КБ «Приватбанк» вказав, що ОСОБА_4, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_5 працювала у ПАТ КБ «Приватбанк», кожна у відповідний період. З кожної з них був укладений трудовий договір.

Крім того, 22.02.2013 р. між ПАТ КБ «Приватбанк» та ОСОБА_6 було укладено договір про повну матеріальну відповідальність №DOG 21605421. 11.04.2014 р. між ПАТ КБ «Приватбанк» та ОСОБА_5 було укладено договір про повну матеріальну відповідальність №DOG6679474.

02.05.2015 р. було здійснено службову перевірку каси перерахунку Житомирського РУ ПАТ КБ «Приватбанк» та проведена ревізія цінностей, за результатами якої була виявлена нестача грошових коштів у розмірі 50 000 (пятдесят тисяч грн.), про що було складено акт виявлення нестачі. Проведеною перевіркою було встановлено, що в період з 11.04.2015 р. по 02.05.2015 р. працюючими членами колективу (бригади) робочих змін, всього вказано 24 особи, серед яких також вказані ОСОБА_4, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_5 укладалися Договори про колективну (бригадну) матеріальну відповідальність, якими передбачено, що колектив (бригада) бере на себе колективну (бригадну) матеріальну відповідальність, якими передбачено, що колектив (бригада) бере на себе колективну (бригадну) матеріальну відповідальність за незабезпечення зберігання майна та інших цінностей, переданих йому для виконання комплексу робіт по перерахунку та формуванню готівки, прийому і видачі коштів інкасаторам згідно з маршрутними листами та заявками, а Власник зобовязується створити колективу (бригаді) умови, необхідні для належного виконання прийнятих за договором зобовязань. Вказаними особами було допущено ряд грубих порушень норм чинного законодавства та внутрішньобанківських наказів під час роботи з грошовими коштами, а саме розділ 6 п. 6.2., розділ ІІ п. 11.1. «Положение по организации работы кассы перерасчёта», розділ 21 «Учётная политика кассовых операций (для кассы перерасчёта)» затвердженого наказом № 2014-72082 від 24.09.2014 р., що призвело до завдання матеріальної шкоди ПАТ КБ «Приватбанк». ОСОБА_7 розділу ІV п. 10 та 14 договору про колективну (бригадну) матеріальну відповідальність встановлено, що підставою для притягнення членів колективу (бригади) до матеріальної відповідальності є матеріальна шкода, заподіяна нестачею та відшкодовується членами колективу (бригади) пропорційно.

Загальна сума заборгованості за працюючими касирами в період з 11.04.2015 р. по 02.05.2015 р. становила 50 000 (пятдесят тисяч грн.), яка в свою чергу у рівних долях (пропорційно) була винесена на рахунок дебіторської заборгованості касирів каси перерахунку та частково погашена касирами вказаними вище. Однак, сума у розмірі 5 624 грн. 49 коп., яка була внесена на рахунки дебіторської заборгованості відкритих на вказані ОСОБА_4, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_5 на час направлення позову до суду не була погашена.

З урахуванням викладеного ПАТ КБ «Приватбанк» просить стягнути на його користь з ОСОБА_4 суму спричиненої матеріальної шкоди у poзмірі 631,83 грн.; з ОСОБА_2 1992,78 грн.; з ОСОБА_3 1918,45 грн.; з ОСОБА_5 1108,43 грн. Стягнути солідарно з ОСОБА_4, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_5 судові витрати у poзмірі - 218 грн.

15.02.2016 р. від представника позивача надійшла заява про залишення без розгляду позовні вимоги щодо ОСОБА_4, ОСОБА_5 в порядку п. 5 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, оскільки вказані особи добровільно відшкодовують завдану шкоду. (а. с. 159).

У судовому засіданні представник позивача наполягав на задоволені позовних вимог щодо ОСОБА_2, ОСОБА_3 обґрунтовуючи їх наданими суду доказами.

У судовому засіданні відповідачка ОСОБА_2 позовні вимоги не визнала та суду пояснила, що позивач у позовній заяву стверджує, що нею начебто було допущено ряд грубих порушень норм чинного законодавства, посадових інструкцій та внутрішньобанківських наказів під час роботи з грошовими коштами. Однак такі заяви позивача не відповідають дійсності, тому що під час роботи вона не допустила жодного порушення, i до неї не було жодної претензії з боку керівництва, тому i немає жодного документу, який би підтвердив, що вона начебто не виконувала свої трудові обовязки або виконувала їх недобросовісно.

Крім того, як вбачається з наданого позивачем ОСОБА_8 про виявлення недостачі, яка була виявлена 02.05.2015 р., вона після цього працювала ще до 17.07.2015 р., однак ніхто з керівництва не повідомляв її усно або письмово, що у виявленій недостачі винна саме вона I ніхто не заявляв їй про необхідність повернути (відшкодувати) кошти. Під час її звільнення ніхто з ПАТ КБ «Приватбанк» ніяких претензій до неї не предявляв, її було звільнено за угодою cтopiн, їй була виплачена вихідна допомога. Восени 2015 р., позивач висунув їй вимоги про стягнення коштів. На її думку, ніяким нормативним актом не передбачено стягнення з колишніх працівників дебіторської заборгованості та ще з пенею. Відповідачка звернула увагу, що aнi пояснювальних записок, ані інших письмових документів щодо виявленої недостачі вона не писала, жодних документів, наказів, висновків i т. п., складених від її імені Банку вона не підписувала. Крім того, її не ознайомлювали ані усно, ані під розпис із документами службового розслідування та будь-якими іншими документами стосовно нестачі грошових коштів. На скільки їй відомо, адміністрація ПАТ КБ «Приватбанк» не зверталася до правоохоронних органів щодо порушення кримінальної справи за фактом нестачі грошей. На скільки їй відомо, що виявлення недостачі відбулося не у неї, а в їнших касирів ПАТ КБ «Приватбанк». Також ОСОБА_2 звернула увагу суду на ту обставину, що згідно з її трудовими обовязками вона, як касир, передавала гpoшi контролеру, який, в свою чергу, передавав кошти завідуючій касою і саме завідуюча касою зобовязана перераховувати i перевіряти передані кошти. Таким чином, відповідачка вказала, що у ПАТ КБ «Приватбанк» немає жодних підстав для стягнення з неї грошей адже матеріальна відповідальність працівника настає лише за умови наявності його вини а її вини в нестачі коштів немає i вона позивачем не доведена.

Аналогічні пояснення надала відповідачка ОСОБА_3

Судом встановлено.

ОСОБА_7 Свідоцтва про державну реєстрацію юридичної особи Публічне акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» є субєктом господарювання приватної форми власності (ідентифікаційний код ЄДРПОУ № 14360570). (а. с. 108-111).

ОСОБА_7 паспорта громадянина України ОСОБА_9, 11.12.1983 р. н. зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1. (а. с. 19).

ОСОБА_7 паспорта громадянина України ОСОБА_2, 11.07.1970 р. н. зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2. (а. с. 16).

Зі змісту довідки ПАТ КБ «Приватбанк» від 22.10.2015 р. дебіторська заборгованість ОСОБА_2 та ОСОБА_3 перед ПАТ КБ «Приватбанк» складає відповідно 1992,78 грн. та 1 918,45 грн. (а. с. 5).

ОСОБА_7 трудового договору № 21605421 від 22.02.2013 р. ОСОБА_2 працювала у ПАТ КБ «Приватбанк» в період з 22.02.2013 р. по 17.07.2015 р. на посаді, касира каси перерахунку ПАТ КБ «Приватбанк». (а. с. 12-13). Крім того, 22.02.2013 р. між ПАТ КБ «Приватбанк» та ОСОБА_2 було укладено договір про повну матеріальну відповідальність № DOG 21605421 (а. с. 14-15).

ОСОБА_3 працювала у ПАТ КБ «Приватбанк» в період з 25.07.2011 р. по 03.08.2015 р. на посаді касира каси перерахунку ПАТ КБ «Приватбанк», що підтверджується трудовим договором № 21636677 від 25.07.2011 р. (а. с. 17-18).

ОСОБА_7 про виявлення недостачі, 02.05.2015 р. при формуванні пачок для вивозу номіналом 500 грн., касиром ОСОБА_10 з 11.00-12.00 год. була виявлена недостача у розмірі 50 000 (пятдесят тисяч грн.) у пачці за 11.04.2015 р. касирів ОСОБА_4 та ОСОБА_11 (а. с. 99).

ОСОБА_7 наданих позивачем бланків Договорів про колективну (бригадну) матеріальну відповідальність (а. с. 25-98) ОСОБА_2 працювала 15.04.2015 р., 16.04.2015 р., 18.04.2015 р., 19.04.2015 р., 20.04.2015 р., 23.04.2015 р., 24.04.2015 р., 28.04.2015 р. (а. с. 38-39, 42-43, 54-55, 58-59, 70, 73-74, 86, 181).

ОСОБА_3 працювала 14.04.2015 р., 17.04.2015 р., 18.04.2015 р., 21.04.2015 р., 22.04.2015 р., 25.04.2015 р., 26.04.2015 р., 29.04.2015 р., 30.04.2015 р. (а. с. 34, 77-78, 81-82, 89-90, 93-94, 182, 183, 184, 185).

ОСОБА_7 п. 6 інструкції організації касового обслуговування та порядку роботи в касах перерахунку банку свідчить, …касир перераховує грошові кошти отримані в перерахунок від контролера (сумки/сейфпакети, касети від банкоматів та терміналів)…здає гроші контролеру в касетах, повними пачками, підготовленими для вивозу…Контролер виводить касу по кожному касиру…В приміщення зберігання від зміни приймаються повні пачки, касети та обєднані «хвости» (а. с. 104).

За результати розгляду Житомирським ВП ГУ НП заяви ОСОБА_2 (ЖЄО № 6175 від 25.12.2015 р.) свідчить, 25.12.2015 р. до Житомирського відділу поліції ГУ НП в Житомирській області надійшла заява ОСОБА_2 з приводу неправомірних дій ПАТ КБ «Приватбанк». Опитана ОСОБА_2 пояснила, що 22.02.2013 р. вона влаштувалась працювати до ПАТ КБ «Приватбанк» на посаду касира. 17.07.2015 р. вона звільнилася за угодою сторін після чого їй почали телефонувати працівники служби безпеки ПАТ КБ «Приватбанк» та повідомляти, що вона повинна виплатити гроші в сумі 2000 грн., які зникли з банку за час її роботи. При цьому ОСОБА_2 пояснила, що ніяких грошей ПАТ КБ «Приватбанк» вона не винна та на час розгляду звернення у Богунському районному суді м. Житомира слухається цивільна справа за позовом ПАТ КБ «Приватбанк» про стягнення з неї грошових коштів.

За результатами звернення заяви ОСОБА_2 начальником Житомирського ВП ГУ НП підполковником поліції ОСОБА_12 31.12.2015 р. затверджено висновок зі змісту якого свідчить, що «…в даному факту відсутні будь-які ознаки складу злочину передбаченого ст. 190 КК України, а вбачаються ознаки цивільно-правових відносин розгляд яких вирішується в судовому засіданні…». (а. с. 140-146).

Аналогічний висновок було винесено Житомирським ВП ГУ НП за заявою ОСОБА_3 (ЖЄО № 6176 від 25.12.2015 р.). (а. с. 147-154).

Зі змісту висновку Служби безпеки ПАТ КБ «Приватбанк» від 15.07.2015 р. свідчить, що 04.05.2015 р. у ДБ по Житомирському РУ від заступника керівника напрямку по касовій роботі ОСОБА_13 надійшла інформація про недостачу грошових коштів в сумі 50 000 грн. в касі перерахунку, яка була виявлена 02.05.2015 р. при перерахунку грошових коштів для відправки в НБУ. Перевіркою встановлено, що 02.05.2015 р. касир каси перерахунку ОСОБА_10 готувала для подальшого вивозу в НБУ грошових коштів (пачки 500 грн. купюри). Після «лицевания» та перерахунку на «сортировщике» однієї з пачок 500 грн., ОСОБА_10 виявила недостачу в сумі 50 000 (пятдесят тисяч грн.) Всі «…корешки…» в пачці були сформовані під резинку «…раздельно…», а на пачках було дві накладки зі штампами касирів каси перерахунку ОСОБА_11 та ОСОБА_4 «…Данный факт даёт основания полагать, о хищении денежных средств кем-то из сотрудников кассы…»

Під час встановлення причин та умов, які привели до утворення нестачі грошових коштів Службою безпеки банку було встановлено, що з даних відеоспостереження тільки частина залишків грошових коштів в кінці кожної зміни формувалися під вивіз до НБУ, решта грошових коштів формувалася в пачки під резинку…камерами відеоспостереження було зафіксовано неодноразові, одинарні відвідування касирами у нічну зміну вечірнього грошового хранилища та переміщення із нього в касу перерахунку та навпаки грошових коштів…За допомогою відеоспостереження, з боку окремих касирів зафіксовано багаторазові перегляди, під час робочого часу, інтернет ресурсів…, що у своєму комплексі призвело до утворенню недостачі грошових коштів. (а. с. 161-168).

Вислухавши позицію представника позивача ПАТ КБ «Приватбанк», відповідачів, дослідивши матеріали цивільної справи суд вважає, що позовні вимоги ПАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди задоволенню не підлягають з наступних підстав.

Так, правовідносини між ПАТ КБ «Приватбанк» та ОСОБА_2 регулювалися трудовим договором № 21605421 від 22.02.2013 р., згідно якого ОСОБА_2 працювала у ПАТ КБ «Приватбанк» в період з 22.02.2013 р. по 17.07.2015 р. на посаді, касира каси перерахунку ПАТ КБ «Приватбанк». (а. с. 12-13). Крім того, 22.02.2013 р. між ПАТ КБ «Приватбанк» та ОСОБА_2 було укладено договір про повну матеріальну відповідальність № DOG 21605421 (а. с. 14-15).

Правовідносини між ПАТ КБ «Приватбанк» таОСОБА_3 регулювалися трудовим договором № 21636677 від 25.07.2011 р., згідно якого ОСОБА_3 працювала у ПАТ КБ «Приватбанк» в період з 25.07.2011 р. по 03.08.2015 р. на посаді касира каси перерахунку ПАТ КБ «Приватбанк». (а. с. 17-18).

Укладення між сторонами у справі договору про колективну матеріальну відповідальність, його зміст відповідають вимогам ст.135-2 КЗпП України, п. 1.2. Переліку робіт, при виконанні яких може запроваджуватись колективна (бригадна) матеріальна відповідальність, Типовому договору про колективну (бригадну) матеріальну відповідальність, затвердженого Наказом міністерства праці України № 43 від 12 травня 1996 р. Наявність договору не оспорюється відповідачами.

Разом з тим суд звертає увагу, що договір про повну матеріальну відповідальність був укладений лише між ПАТ КБ «Приватбанк» та ОСОБА_2. Між ПАТ КБ «Приватбанк» та ОСОБА_3 даний вид договору не укладався.

Крім того, згідно ОСОБА_7 про виявлення недостачі, 02.05.2015 р. при формуванні пачок для вивозу номіналом 500 грн., касиром ОСОБА_10 з 11.00-12.00 год. була виявлена недостача у розмірі 50 000 (пятдесят тисяч грн.) у пачці за 11.04.2015 р. касирів ОСОБА_4 та ОСОБА_11 (а. с. 99).

Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень; доказуванню підлягають ті обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін виникає спір.

Відповідно до ст. 138 КЗпП України для покладення на працівника матеріальної відповідальності за шкоду власник або уповноважений ним орган повинен довести наявність умов, передбачених ст. 130 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 135-2 КЗпП України при спільному виконанні працівниками окремих видів робіт, зв'язаних із зберіганням, обробкою, продажем (відпуском), перевезенням або застосуванням у процесі виробництва переданих їм цінностей, коли неможливо розмежувати матеріальну відповідальність кожного працівника і укласти з ним договір про повну матеріальну відповідальність, може запроваджуватися колективна (бригадна) матеріальна відповідальність. Колективна (бригадна) матеріальна відповідальність установлюється власником або уповноваженим ним органом за погодженням з виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником) підприємства, установи, організації. Письмовий договір про колективну (бригадну) матеріальну відповідальність укладається між підприємством, установою, організацією і всіма членами колективу (бригади).

Пунктом 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 29 грудня 1992 р. з змінами і доповненнями «Про судову практику в справах про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствам, установам, організаціям їх працівниками» передбачено, що суд у кожному випадку зобов'язаний вживати передбачених законом заходів до всебічного, повного й об'єктивного з'ясування обставин, від яких згідно зі ст.ст. 130, 135-3, 137 КЗпП України залежитьвирішення питання про покладення матеріальної відповідальності та про розмір шкоди, що підлягає відшкодуванню. Зокрема, з'ясовувати: наявність прямої дійсної шкоди та її розмір; якими неправомірними діями її заподіяно і чи входили до функцій працівника обов'язки, неналежне виконання яких призвело до шкоди; в чому полягала його вина; в якій конкретно обстановці заподіяно шкоду; чи були створені умови, які забезпечували б схоронність матеріальних цінностей і нормальну роботу з ними; який майновий стан працівника.

Враховуючи позицію законодавця судом встановлено, що ПАТ КБ «Приватбанк» не доведено, що саме дії ОСОБА_2 та ОСОБА_3 спричинили недостачу, шляхом крадіжки грошових цінностей з відділення ПАТ КБ «Приватбанк».

Так, сам зміст ОСОБА_7 про виявлення недостачі, 02.05.2015 р. свідчить про те, що касиром ОСОБА_10 з 11.00-12.00 год. була виявлена недостача у розмірі 50 000 (пятдесят тисяч грн.) у пачці за 11.04.2015 р. касирів ОСОБА_4 та ОСОБА_11 тому суд критично відноситься до позиції позивача щодо предявлення позовних вимог до ОСОБА_2 та ОСОБА_3

Крім того, аналізуючизмісту висновку Служби безпеки ПАТ КБ «Приватбанк» від 15.07.2015 р. суд дійшов висновку, що причинами та умовами, які привели до утворення нестачі грошових коштів, згідно записів відеоспостереження, стало те, що тільки частина залишків грошових коштів в кінці кожної зміни формувалися під вивіз до НБУ, решта грошових коштів формувалася в пачки під резинку…камерами відеоспостереження було зафіксовано неодноразові, одинарні відвідування касирами у нічну зміну вечірнього грошового хранилища та переміщення із нього в касу перерахунку та навпаки грошових коштів…За допомогою відеоспостереження, з боку окремих касирів зафіксовано багаторазові перегляди, під час робочого часу, інтернет ресурсів…, що у своєму комплексі призвело до утворенню недостачі грошових коштів. Тобто, відповідним структурним органом ПАТ КБ «Приватбанк»також не було встановлено конкретних осіб, причетних до недостачі грошових коштів банку, а тим більше причетність саме ОСОБА_2 та ОСОБА_3

ОСОБА_7 з умовами Договору про колективну (бригадну) матеріальну відповідальність розділ 2 II п. 6 передбачено зобов'язання колективу (бригади): дбайливо ставитись до цінностей i вживати заходів до запобігання шкоди; в установленому порядку вести облік, складати i своечасно подавати звіти про рух та залишки цінностей; своечасно інформувати Власника про вci обставини, які загрожують зберіганню цінностей…

Аналізуючи зміст Договору про колективну (бригадну) матеріальну відповідальність, Інструкції організації касового обслуговування та порядку роботи в касах перерахунку банку суд дійшов висновку, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3не допускали порушень відомчих наказів та інструкцій так як, згідно інструкції перераховували грошові кошти отримані в перерахунок від контролера (сумки/сейфпакети, касети від банкоматів та терміналів)…здавали гроші контролеру в касетах, повними пачками, підготовленими для вивозу…Контролер же виводив касу по кожному касиру…Тобто, якби ОСОБА_2 та ОСОБА_3 вчинили крадіжку вказаних грошей, то саме контролер, у відповідний день та зміну повинна були виявити цю крадіжку. Тим більше, що згідно ОСОБА_7 про виявлення недостачі, недостача у розмірі 50 000 (пятдесят тисяч грн.) була виявлена у пачці за 11.04.2015 р. касирів ОСОБА_4 та ОСОБА_11

За результати розгляду Житомирським ВП ГУ НП заяви ОСОБА_2 (ЖЄО № 6175 від 25.12.2015 р.) та заяви ОСОБА_3 (ЖЄО № 6176 від 25.12.2015 р.), відсутні будь-які ознаки складу злочину, а вбачаються цивільно-правові відносини.

Отже, дослідивши надані докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що законні підстави для задоволення позову ПАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди відсутні через недоведеність обставин, на які послався позивач як на підставу своїх вимог.

У звязку з відмовою в задоволенні позову понесені позивачем судові витрати відшкодуванню не підлягають.

Відповідно до ст.ст. 130, 135,135-2, 135-3, 138 КЗпП України, ст.ст. 10,11, 208, 209, 212-216 ЦПК України, Постанова ПЛЕНУМ ВЕРХОВНОГО СУДУ УКРАЇНИ N 14 від 29.12.1992 р. (зі змінами від 03.12.1997 р.) «Про судову практику в справах про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствам, установам, організаціям їх працівниками»,суд -

ВИРІШИВ:

У позові Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди, відмовити.

Рішення суду вступає в законну силу після закінчення терміну подачі апеляційної скарги, яка подається до Апеляційного суду Житомирської області через Богунський районний суд м. Житомира протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь в справі і не були присутні у судовому засіданні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Богунського районного

суду м. Житомира І.Г. Перекупка