У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2016 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Декаленко В. С.,

при секретарі - Кравцовій Ю. В.,

за участю:

представника позивача - ОСОБА_1

представника відповідача - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про встановлення порядку користування квартирою, суд,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача про встановлення порядку користування квартирою.

В судовому засіданні представником відповідача заявлено клопотання про зупинення провадження у справі мотивуючи тим, що в провадженні суду знаходяться на розгляді матеріали позовної заяви ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про визнання права особистої власності на 1/2 квартири, яка оформлена на дружину.

Вказує на те, що оскільки задоволення позовної заяви про визнання права особистої власності на 1/2 квартири, яка оформлена на дружину може виключити право на встановлення порядку користування квартирою тому є неможливим розгляд даної справи до вирішення позову про визнання права особистої власності на квартиру і тому посилаючись на п.4 ч.1 ст.201 ЦПК України вважає є підстави для задоволення клопотання та зупинення провадження по справі.

Вважає, що вищезазначені справи № 758/4021/15-ц та № 758/11861/15-ц безпосередньо пов'язані між собою, більше того, розгляд справи № 758/11861/15-ц є неможливим до вирішення справи № 758/4021/15-ц, що розглядається в порядку цивільного судочинства Подільським районним судом міста Києва.

Представник позивача в судовому засіданні заперечує проти заявленого клопотання та просить суд відмовити в його задоволенні, мотивуючи тим, що розгляд справ є можливим окремо одна від одної, а заявлення зазначеного клопотання є затягуванням розгляду справи по суті.

Вислухавши пояснення представника відповідача, думку представника позивачки, дослідивши в сукупності матеріали справи, суд приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, яка розглядається в даному судовому засіданні, предметом спору між сторонами є встановлення порядку користування квартирою № 111 в будинку № 18-г по вулиці М. Гречка в м. Києві, що належить на праві власності по 1/2 частини позивачу та відповідачці.

Підставою звернення позивачки із зазначеним позовом до суду стало, зокрема її посилання на те, що оскільки не можуть знайти домовленості з відповідачем у користуванні квартирою, відповідач чинить перешкоди у користуванні квартирою, вона вимушена звернутись до суду з вимогою встановити порядок користування квартирою.

В той же час судом встановлено, що 24.04.2015 року Подільським районним судом м. Києва було відкрито провадження у цивільній справі № 758/4021/15-ц за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про визнання права особистої власності на 1/2 квартири, яка оформлена на дружину.

Частина перша ст. 201 ЦПК України визначає, що суд зобов'язаний зупинити провадження у справі у разі, зокрема неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного, цивільного, господарського, кримінального чи адміністративного судочинства.

Як вбачається з приписів зазначеної норми цивільно-процесуального Закону, що законодавцем на суд покладено обов'язок зупинити провадження у справі, зокрема у разі неможливості її розгляду до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного, цивільного, господарського, кримінального чи адміністративного судочинства.

При системному аналізі норм чинного законодавства України вбачається, що ця «неможливість» має бути об'єктивною і реальною, а саме впливати на права та обов'язки осіб, які беруть участь в розгляді справи, яку просять зупинити особи, які беруть участь у справі та встановлювати факти, які можуть мати значення для правильного вирішення справи по суті.

Статті 10, 11, 60 ЦПК України визначають, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд дослідивши матеріали справи та оцінивши в сукупності надані сторонами докази, приходить до висновку про доведеність неможливості розгляду справи, яка розглядається в даному судовому засіданні до розгляду цивільної справи № 758/4021/15-ц, яка розглядається Подільським районним судом м. Києва в порядку цивільного судочинства, оскільки дійсно факти встановлені під час її розгляду, впливатимуть на права та обов'язки осіб, які беруть участь в розгляді справи № 758/11861/15-ц, яка розглядається в даному судовому засіданні та матимуть значення для правильного її вирішення, а саме у випадку задоволення позову про визнання права особистої власності на 1/2 частини квартири, що оформлена на дружину, відповідачка втратить суб'єктивне право вимоги про встановлення порядку користування квартирою.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає клопотання представника відповідача про зупинення провадження у справі доведеним та таким, що ґрунтується на вимогах чинного законодавства, у зв'язку з чим воно підлягає задоволенню, а провадження у справі зупиненню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 168, 169, 201 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Зупинити провадження у цивільній справі № 758/11861/15-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про встановлення порядку користування квартирою, до вирішення по суті справи 758/4021/15-ц за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про визнання права особистої власності на 1/2 квартири, яка оформлена на дружину яка розглядається Подільським районним судом м. Києва.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

СуддяВ. С. Декаленко