Справа № 211/7866/14-ц
Провадження № 2/211/105/16
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

08 червня 2016 року Довгинцівський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Папариги В.А.,

при секретарі Ручка М.Л.

за участю:

позивача ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

представника третьої особи ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4, третя особа відділ опіки та піклування Довгинцівської районної у місті ОСОБА_5 ради про надання права на побачення з дитиною, -

ВСТАНОВИВ

17 грудня 2014 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу з позовом до ОСОБА_4, третя особа відділ опіки та піклування Довгинцівської районної у місті ОСОБА_5 ради про надання права на побачення з дитиною. 05 листопада 2015 року згідно протоколу повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями справа надійшла в провадження судді Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_6 В обґрунтування своїх вимог позивач послалася на те, що її син ОСОБА_7, 17.09.2005 року уклав шлюб із ОСОБА_4. Під час шлюбу 08.07.2006 року у них народився син ОСОБА_8. Рішенням Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу від 06.08.2010 року шлюб між її сином та ОСОБА_4 було розірвано. Після розлучення вони так і не змогли дійти згоди у вихованні дитини, у звязку з чим її сином була подана позовна заява про визначення порядку участі батька у вихованні дитини. Вказаний спір був вирішений в судовому порядку, але ОСОБА_4 через неприязні відносини, не дає можливості їй зустрічатися із онуком та приймати участь у його вихованні. Відповідач всіляко перешкоджає її побаченням з онуком і не дає їй відвідувати його. Позивач має квартиру у місті ОСОБА_5 за адресою № 4 в будинку № 27 по вул. 22 Партзїзду, яка світла, затишна, охайна, для онука створила всі необхідні умови для тимчасового проживання та повноцінного розвитку. Вона також має можливість поїхати до місті Дніпропетровськ для зустрічі з онуком. На підставі вищевикладеного, просить надати їй дозвіл на побачення з онуком, малолітнім ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1. Встановити їй графік побачень з онуком ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1, а саме систематичні побачення один раз на місяць, в пятницю з 14.00 по 19.00, а також під час літніх канікул у липні місяці, з першого понеділка по першу неділю.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 позовні вимоги підтримали в повному обсязі та посилаючись на обставини, викладені в позові, просила позов задовольнити.

Відповідач ОСОБА_4 та її представник в судове засідання не зявилися, про час та місце розгляду справи належним чином повідомлені, виходячи з заяв відповідача та наданих нею документів, суд не може прийняти неявку в судове засіданні відповідача поважною. В своїх письмових запереченнях, що надійшли на адресу суду, відповідач проти позову заперечувала частково, просила врахувати те, що вона з сином постійно проживає в м. Полтава, позивач не спілкувалася з онуком тривалий час, близько шести років, у неї на цей час немає емоційного контакту з дитиною, вона є особою пенсійного віку, тому просила на визначенні адаптаційного періоду спілкування позивача з онуком в присутності соціального педагога або дитячого психолога, який надав би допомогу в налагодженні їх стосунків, переривів можливість бабусі виховувати дитину за віком та станом здоровя, можливість моделювання різних ситуацій, створення для дитини комфортних умов. Дитина останній раз бачила бабусю у 4-річному віці і він зовсім її не памятає. Шкільний психолог надала висновок, згідно якого рекомендувала розпочати поступове налагодження стосунків між онуком та бабусею в умовах адаптаційного періоду і обовязково в присутності дитячого психолога чи соціального педагога, при цьому проміжок часу спілкування повинен поступово збільшуватися. Просить визначити час адаптаційного періоду на протязі 6 місяців, систематичність побачень, в присутності соціального педагога чи дитячого психолога за місцем проживання дитини за таким графіком: у перші два місяці у третю середу на протязі однієї години, а потім у другі два календарних місяця двох годин, потім 3 годин. Після адаптаційного періоду 4 години один раз на місяць за домовленістю сторін. А під час літніх канікул в 2016 році, надавати побачення бабусі та онуку на протязі пяти днів у серпні місяці, з першого понеділка місяця по першу пятницю. Просить в рішенні зазначити про право відмовляти позивачу у зустрічах з дитиною, якщо син хворіє. Час спілкування переносити на час після видужування.

Представник третьої особи ОСОБА_3 в судовому засіданні вважала позовні вимоги обґрунтованими, однак з врахуванням висновку психолога з приводу визначення адаптаційного періоду.

Вислухавши позивача, її представника, представника третьої особи, дослідивши наявні у справі матеріали, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що син позивача ОСОБА_7 та відповідач по справі ОСОБА_4 зареєстрували шлюб 17.09.2005 року, про що Довгинцівським відділом реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції зроблено відповідний актовий запис про шлюб (а.с.7 копія свідоцтва про народження, а.с. 8 - копія свідоцтв про шлюб).

За час перебування у шлюбі в них народилась дитина - син ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.6 копія свідоцтва про народження).

За поясненнями позивача ОСОБА_1, після розірвання шлюбу між її сином та відповідачем, малолітня дитина проживає спільно з матір'ю та з цього часу вона, як бабуся дитини не має можливості бачитися з онуком та брати участь у його вихованні.

Відповідно до ст. 2, 7 СК України, Сімейний кодекс України регулює сімейні особисті немайнові та майнові відносини між бабою, дідом, прабабою, прадідом та внуками, правнуками, рідними братами та сестрами, мачухою, вітчимом та падчеркою, пасинком.

Згідно зі ст. 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Статтею 263 СК України визначено, що спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до ст. 159 СК України.

У статті 159 СК України зазначено, що суд визначає способи участі у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця проживання тощо), місце та час спілкування з урахуванням віку дитини, стану її здоров'я, поведінки батьків та інших обставин, що мають істотне значення. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.

Відповідно до положень ч.1 ст. 3 Конвенції про права дитини, ч.7, 8 ст. 7 СК України, при вирішенні будь-яких питань щодо дітей, суд повинен виходити з якнайкращого забезпечення інтересів дітей.

Згідно положень Декларації прав дитини, проголошеної Генеральною Асамблеєю ООН 20.11. 1959 року, дитина повинна зростати в умовах турботи, та згідно ст.9,18 Конвенції про права дитини, має право регулярно підтримувати особисті стосунки й прямі контакти з обома батьками та їх рідними.

У судовому засіданні судом встановлено, що між сторонами - позивачем та відповідачем виникли розбіжності щодо права позивача, як бабусі, на спілкування з онуком та участь у його вихованні.

З пояснень позивача ОСОБА_1 вбачається, що вона не має можливості ні в який спосіб реалізувати свої права як бабуся дитини через перешкоди, які чинить відповідачка ОСОБА_4

Суд встановив, що позивач ОСОБА_1 є бабусею малолітнього ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1, вона не є для дитини сторонньою або незнайомою людиною, бабуся бажає спілкуватися з онуком та його виховувати, має до дитини особисту прихильність. Жодних негативних даних про особу позивачки, судом не встановлено. Ніяких об'єктивних обставин про те, що спілкування дитини з бабусею буде шкодити її розвитку, здоров'ю або матиме інші негативні наслідки, суд не встановив.

Однак враховуючи те, що дитина тривалий час не спілкувалася з бабусею, враховуючи висновок шкільного психолога, яка рекомендувала розпочати поступове налагодження стосунків між онуком та бабусею в умовах адаптаційного періоду і обовязково в присутності дитячого психолога чи соціального педагога, при цьому проміжок часу спілкування повинен поступово збільшуватися, суд вважає за необхідне встановити наступний порядок та спосіб спілкування позивачки з онуком:

- визначити час адаптаційного періоду протягом трьох місяців після набрання рішенням законної сили, під час якого визначити системність побачень з дитиною в присутності соціального педагога чи психолога в місці, де проживає дитина: протягом першого місяця один раз на місяць протягом однієї години, другого місяця один раз на місяць протягом двох годин, третього місяця один раз на місяць протягом трьох годин;

- в подальшому визначити системність побачень ОСОБА_1 з онуком ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1, один раз на місяць протягом пяти годин за спільною домовленістю сторін про день, час та місце зустрічей;

- під час літніх канікул починаючи з 2017 року визначити час побачень ОСОБА_1 з онуком ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1, протягом семи днів за період літніх канікул за спільною домовленістю сторін про час та місце побачення.

Якщо дитина хвора і за станом здоровя не рекомендується її спілкування, то час спілкування переноситься на час видужання. При цьому ОСОБА_1 вправі використати увесь час спілкування з онуком, яким вона не змогла скористатися через хворобу дитини, після її видужання ( час спілкування узгоджується сторонами)

Час спілкування не повинен порушувати звичного режиму для дитини, перешкоджати його участі у навчанні, розвитку та участі в соціальному житті та негативно впливати на стан його здоровя.

Враховуючи інтереси дитини, вимоги чинного законодавства, суд приходить висновку, що саме вищевказаний порядок та спосіб участі позивачки у вихованні онука та спілкуванні з ним не зашкодить дитині, а повністю відповідатиме можливості дитини в повній мірі сприймати піклування кожного з родичів про його здоров'я, фізичний та духовний розвиток.

Вказаний графік спілкування не являється остаточним і може бути в подальшому змінений в залежності від віку дитини і відновлення її прихильності і родинних стосунків з бабою.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Керуючись ст. ст. 159, 257, 263 СК України, ст.ст. 10, 57-61, 79, 88, 209, 169, 212-215 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_4, третя особа відділ опіки та піклування Довгинцівської районної у місті ОСОБА_5 ради про надання права на побачення з дитиною - задовольнити частково.

Визначити спосіб участі ОСОБА_1, як бабусі, у вихованні дитини ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1, в такий спосіб:

- визначити час адаптаційного періоду протягом трьох місяців після набрання рішенням законної сили, під час якого визначити системність побачень з дитиною в присутності соціального педагога чи психолога в місці, де проживає дитина: протягом першого місяця один раз на місяць протягом однієї години, другого місяця один раз на місяць протягом двох годин, третього місяця один раз на місяць протягом трьох годин;

- в подальшому визначити системність побачень ОСОБА_1 з онуком ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1, один раз на місяць протягом пяти годин за спільною домовленістю сторін про день, час та місце зустрічей;

- під час літніх канікул починаючи з 2017 року визначити час побачень ОСОБА_1 з онуком ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1, протягом семи днів за період літніх канікул за спільною домовленістю сторін про час та місце побачення.

Якщо дитина хвора і за станом здоровя не рекомендується її спілкування, то час спілкування переноситься на час видужання. При цьому ОСОБА_1 вправі використати увесь час спілкування з онуком, яким вона не змогла скористатися через хворобу дитини, після її видужання ( час спілкування узгоджується сторонами)

Час спілкування не повинен порушувати звичного режиму для дитини, перешкоджати його участі у навчанні, розвитку та участі в соціальному житті та негативно впливати на стан його здоровя.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування понесених нею витрат на сплату судового збору у розмірі 243 ( двісті сорок три) гривні 60 копійок.

В іншій частині позовні вимоги ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до апеляційного суду Дніпропетровської області через Довгинцівський районний суд м. Кривого Рогу протягом 10 днів з дня його проголошення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення - протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя: ОСОБА_6