Справа № 645/1651/16-ц
Провадження № 2/645/1429/16
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
22 червня 2016 року Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Іващенко С.О.,
за участю секретаря судових засідань ОСОБА_1,
розглянув у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Управління ведення Реєстру територіальної громади Департаменту реєстрації Харківської міської ради про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та зняття з реєстрації місця проживання, -
У судовому засіданні позивач ОСОБА_2 підтримала позовні вимоги у повному обсязі, пояснила про обставини викладені у позові та просила їх задовольнити в повному обсязі, проти постановлення по справі заочного рішення не заперечувала.
Представник Управління ведення Реєстру територіальної громади Департаменту реєстрації Харківської міської ради правом на участь в судовому засіданні не скористався, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про що свідчить поштове повідомлення про отримання судової повістки. Представник надав заяву з проханням слухати справу за їх відсутністю, та винести рішення відповідно до вимог матеріального та процесуального права.
Відповідач в судове засідання не заявився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся шляхом направлення судових повістки рекомендованою кореспонденцією на адресу місця реєстрації відповідачів, яка відповідає даним адресно-довідкового відділу ГУ ДМС України в Харківській області про реєстрацію місця проживання відповідача, заяв про відкладення розгляду справи або про розгляд справи за його відсутності не надав. Причини неявки суду не повідомив, заперечень не надав.
Згідно ч. 3 ст. 27 ЦПК України відповідач зобовязаний добросовісно здійснювати процесуальні права і виконувати процесуальні обовязки, що відповідно до принципу юридичної визначеності, як складової частини конституційного принципу верховенства права зобовязує відповідача самостійно цікавитися перебігом розгляду судом предявленого до нього позову. Тривала відсутність такого інтересу з боку відповідача свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права.
У відповідності до приписів ч. 5 ст. 74 ЦПК України судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур'єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. У разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.
Таким чином, суд вважає, що відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин, причину неявки суду не повідомив, про час і місце судового засідання був повідомлений належним чином.
Відповідно до ч. 4 ст. 169 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи, що у справі маються достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідачі належним чином повідомлений про час і місце судового розгляду справи, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності відповідачів та, зі згоди представника позивача, ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.
Суд, вислухавши пояснення позивача та свідків, дослідивши надані докази у їх сукупності, вважає позовну заяву такою, що підлягає задоволенню з наступних підстав.
Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_9, ОСОБА_10 та ОСОБА_11, які є сусідами позивача, в судовому засіданні пояснили, що відповідача не бачили з серпня 2013 року. В квартирі №80 в буд. №23 по Стадіонному проїзді в м. Харкові постійно проживає позивач ОСОБА_2, її мати ОСОБА_5 та її батько ОСОБА_8 Свідки були у квартирі, ніяких речей відповідача у квартирі не бачили.
Згідно договору дарування від 22.03.2012 року позивач - ОСОБА_2є власником трикімнатної квартири №80, що знаходиться за адресою: м. Харків, проїзд Стадіонний, буд. 23 на підставі договору дарування від 22.03.2012 р., посвідченого державним нотаріусом 12-ї Харківської державної нотаріальної контори ОСОБА_4, зареєстрований за № 2-129 (а.с.4).
Згідно довідки ОСББ «Олімпієць-2» № 20 від 07.04.2016 року, в зазначеній квартирі зареєстровані: позивач ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, її мати ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, її батько ОСОБА_8 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4
Згідно повідомлення ОСББ «Олімпієць-2» №21 від 30.03.2016 року ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_5, уродженець ІНФОРМАЦІЯ_6, зареєстрований 30.12.2008 року за адресою: АДРЕСА_1 за період з 2013 року по теперішній час заяв стосовно збереження/закріплення за ним житлового приміщення за вищевказаною адресою на час його відсутності у звязку з поважним причинами нен подавав (а.с.12).
У ході розгляду справи було встановлено, що відповідач добровільно звільнив належну, на даний час позивачу, квартиру та не мешкає в ній з серпня 2013 року. Однак до теперішнього часу відповідач залишився зареєстрованим в квартирі № 80 в будинку № 80 по проїзду Стадіонний в м. Харкові.
Відповідач квартирою не цікавиться, квартплату і комунальні послуги не вносить, позивач не перешкоджає проживанню відповідача у квартирі.
Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд
Згідно п.1 ст.321 ЦК України право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього право чи обмежений у його здійсненні.
Згідно до ч.2 ст. 386 ЦК України, власник, який має підстави передбачити можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.
Згідно ст.391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здісненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Згідно ст. 71 ЖК України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сімї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.
Якщо наймач або члени його сімї були відсутні з поважних причин понад шість місяців, цей строк за заявою відсутнього може бути продовжено наймодавцем, а в разі спору судом.
Відповідно до вимог ст. 405 ч.2 ЦК України, член сімї власника житла втрачає право користування цим житлом у разі відсутності члена сімї без поважних причин понад один рік.
Відповідачем не надано суду даних на підтвердження поважності причин не використання права користування житловим приміщенням в спірній квартирі, а також даних про звернення відповідача із заявою про подовження строку зберігання за ним жилого приміщення.
Згідно ст. 72 ЖК України визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, проводиться у судовому порядку.
Відповідно до ст. 150 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку, квартиру), користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів своїх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на власний розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди ).
Відповідно до ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» - зняття з реєстрації місця проживання здійснюється протягом семи днів на підставі заяви особи, запиту органу реєстрації за новим місцем проживання особи, остаточного рішення суду (про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, визнання особи безвісно відсутньою або померлою), свідоцтва про смерть.
Існування домовленості між сторонами про право користування житловим приміщенням не встановлено.
Таким чином, зібрані у справі докази та їх належна оцінка, вказують на наявність підстав для задоволення позову ОСОБА_2
Відповідно до ст. 88 ч.3 ЦПК якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. Оскільки позивач звільнена від сплати судового збору, то за таких підстав, судові витрати суд стягує з відповідача на користь держави.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.316, 317, 319, 321, 322, 386 ЦК України, ст.ст. 10,11, 79, 88, 209, 212, 214, 215, 218 ЦПК України,суд
Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Управління ведення Реєстру територіальної громади Департаменту реєстрації Харківської міської ради про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та зняття з реєстрації місця проживання - задовольнити.
Визнати ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_7, таким, що втратив право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1.
Зобовязати Управління ведення Реєстру територіальної громади Департаменту реєстрації Харківської міської ради зняти з реєстраційного обліку за адресою: АДРЕСА_2 ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_7.
Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_7, в дохід держави судовий збір в розмірі 551 гривень 20 копійок.
Відповідачем, який не приймав участі у розгляді справи, протягом десяти днів з дня отримання копії заочного рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення, відповідно до вимог ст.. 229 ЦПК України.
Заочне рішення може бути оскаржене іншими особами, які брали участь у розгляді справи до апеляційного суду Харківської області протягом десяти днів з дня проголошення рішення шляхом подання апеляційної скарги. Іншими особами, які брали участь у справі, але не були присутніми у судовому засіданні під час проголошення судового рішення може бути подана апеляційна скарга протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

СУДДЯ