Справа № 199/8369/15-ц
17 березня 2016 року м. Дніпропетровськ
Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська в складі:
головуючого судді Богун О.О.
при секретарі Рибак К.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Дніпропетровську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до КЖЕП «Лівобережжя» про зобовязання вчинити певні дії,-
Пізніше стало відомо, що вищевказана квартира №1, а також квартири №2 та №3 були переплановані із приміщення аптеки, яке існувало на їх місці раніше, але правовий режим даних приміщень, переобладнаних в житлові приміщення, пристосовані для нормального проживання людей, не було змінено із нежитлового в житловий.
На теперешній день власником або балансоутримувачем приміщення, в якому розташована квартира АДРЕСА_2 є КЖЕП «Лівобережжя», а сама вищезазначена квартира внаслідок недбалості працівників виконавчого комітету Амур-Нижньодніпровської ради народних депутатів, які видали ордер на зазначену квартиру АДРЕСА_3 залишається в статусі «нежитлового приміщення».
Відповідно до відповіді комунального підприємства «Бюро обліку майнових прав та діяльності з нерухомістю» Департаменту корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради №281 від 25.05.2015 року, порядком зміни правового режиму об'єктів нерухомого майна, затвердженим рішенням міської ради від 24.04.2013 року №32/34, передбачено зміну правового режиму об'єктів нерухомого майна усіх форм власності з нежитлового приміщення/будинку в житлову квартиру/будинок. На підставі вказаного Порядку власник або балансоутримувач об'єкта нерухомого майна або уповноважена особа повинен звернутися до департаменту корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради щодо зміни правового режиму відповідного об'єкта нерухомого майна із зазначенням мети його подальшого використання.
Виконуючи зазначені роз'яснення, позивач неодноразово звертався до балансоутримувача займаної ним квартири із проханням звернутися до департаменту корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради із зверненням щодо зміни правового режиму відповідного об'єкта нерухомого майна із зазначенням мети його подальшого використання - житлове приміщення. Проте жодної письмової відповіді в порушення вимог Закону України «Про звернення громадян» зід цієї організації позивачу надано не було, в усній же формі йому було відмовлено в цьому без будь-якого пояснення причин на це.
У судове засідання позивач не зявився, надав заяву про слухання справи у його відсутність на задоволенні позову наполягав.
Відповідач - КЖЕП «Лівобережжя» - у судове засідання свого представника не направив, про часу, дату та місце слухання справи повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив.
Відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України у звязку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до ч.1 ст.224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.
Вказана квартира не приватизована та згідно виписки з облікової книги про реєстрацію багатоквартирного будинку №106 по вулиці Білостоцького в м. Дніпропетровську та згідно листа КП «Житлово-експлуатаційне підприємство №31» Дніпропетровської міської ради №153 від 30.05.2013 року перебуває на балансі відповідача КЖЕП «Лівобережжя».
Звертаючись до суду з даним позовом, просить зобов'язати посадових осіб КЖЕП «Лівобережжя» звернутися до департаменту корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради із зверненням щодо зміни правового режиму відповідного об'єкта нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_2, із зазначенням мети його подальшого використання - житлове приміщення та надати відповідний пакет документів, передбачений «Порядком зміни правового режиму об'єктів нерухомого майна», оскільки згідно з порядком зміни правового режиму об'єктів нерухомого майна, затвердженим рішенням міської ради від 24.04.2013 року №32/34, за яким передбачено зміну правового режиму об'єктів нерухомого майна усіх форм власності з нежитлового приміщення/будинку в житлову квартиру/будинок, саме власник або балансоутримувач об'єкта нерухомого майна або уповноважена особа повинен звернутися до департаменту корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради щодо зміни правового режиму відповідного об'єкта нерухомого майна із зазначенням мети його подальшого використання, проте відповідач на прохання позивача щодо звернення до Дніпропетровської міської ради з вимогою зміни правового режиму спірної квартири із зазначенням мети її подальшого використання не реагує, прохання залишається не задоволеним.
Правом на звернення до суду за захистом наділена кожна особа у випадку порушення, невизнання або оспорювання її прав, свобод чи інтересів, принцип чого закріплений ст. 3 ЦПК України.
Відповідно до положень статей 10, 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи лише в межах заявлених позивачем вимог та зазначених і доведених ним обставин.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо: захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин; інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.
Способами захисту цивільних прав та інтересів відповідно до вимог ст. 16 ЦК України можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов'язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.
Обрання неналежного способу захисту може бути підставою для відмови у задоволенні позову.
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовними вимогами про зобов»язання посадових осіб КЖЕП «Лівобережжя» звернутися до департаменту корпоративних прав та правового забезпечення Дніпропетровської міської ради із зверненням щодо зміни правового режиму відповідного об'єкта нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_2, із зазначенням мети його подальшого використання - житлове приміщення та надати відповідний пакет документів, передбачений «Порядком зміни правового режиму об'єктів нерухомого майна».
Враховуючи наведене та ту обставину, що позивачем обрано спосіб захисту, який не передбачено ст.16 ЦК України, суд вважає за необхідне у задоволенні позову відмовити.Згідно зі ст.88 ЦПК України судові витрати віднести на рахунок позивача.
Керуючись ст.ст. 10, 11, 57-60, 88, 169, 209, 212, 214, 215, 218, 222, 224-226 ЦПК України, суд, -
В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до КЖЕП «Лівобережжя» про зобовязання вчинити певні дії відмовити в повному обсязі.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, На рішення позивачем може бути подана апеляційна скарга в Апеляційний суд Дніпропетровської області через Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Відповідач, який не зявився у судове засідання, може подати до Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська заяву про перегляд заочного рішення протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Головуючий :