Провадження № 2/127/4640/16
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29 червня 2016 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Гриневич В.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Вінницької міської ради про встановлення факту проживання однією сімєю та визнання права власності на майно як на частку в спільній сумісній власності, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до Вінницької міської ради, в якій просила:

1) встановити факт проживання ОСОБА_1 з ОСОБА_2, який помер 05.02.2016р. однією сімєю без реєстрації шлюбу понад сім років до часу відкриття спадщини, тобто з травня 2008 року по день його смерті 05 лютого 2016 року за адресою: Вінницький район, с. Зарванці, вул. Грушевського, буд. 19;

2) визнати за позивачем право власності на:

- ? частку квартири, що знаходиться за адресою: м. Вінниця, вул. В. Стуса, буд. 22, кв. 3.

- ? частку квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1;

- ? частку автомобіля марки CITROEN, модель C-ELYSEE, тип загальний легковий, Седан - В, реєстраційний номер НОМЕР_1;

- ? частку автомобіля марки ГA3, модель 3307, тип Бортовий -С вантажний, номер шасі 2270983/4300, реєстраційний номер НОМЕР_2.

- ? частку автомобіля марки Toyota, модель sequoia, тип- легковий універсал-В, номер шасі 5TDBY68A58S011652, реєстраційний номер НОМЕР_3 як на частку в спільній сумісній власності.

3) виключити із спадкового майна спадкодавця - ОСОБА_2 ? частку нижчезазначеного майна:

- квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2.

- квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

- автомобіль марки CITROEN, модель C-ELYSEE, тип загальний легковий, Седан - В, реєстраційний номер НОМЕР_1.

- автомобіль марки ГАЗ, модель 3307, тип Бортовий -С вантажний, номер шасі 2270983/4300, реєстраційний номер НОМЕР_2.

- автомобіль марки Toyota, модель sequoia, тип- легковий універсал-В, номер шасі 5TDBY68A58S011652, реєстраційний номер НОМЕР_3.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали суд дійшов висновку про необхідність залишення її без руху, з огляду на таке.

Статтею 119 ЦПК України встановлено вимоги до форми та змісту позовних заяв, зокрема відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Як вбачається з позовної заяви позивачем при зверненні до суду заявлено три позовних вимоги, дві з яких вимоги немайнового характеру (встановлення факту проживання однією сімєю та виключення майна із спадкового майна) та одна вимога майнового характеру (визнання права власності на нерухоме та рухоме майно).

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно з п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

При цьому, відповідно до п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Поряд з цим, відповідно до абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у пункті 13 Постанови від 17.10.2014 №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» розяснив судам, що якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Однак, доказів сплати судового збору ні з позовних вимог немайнового характеру, ні з позовних вимог майнового характеру позивачем до позовної заяви не надано.

Крім того, відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

В позовній заяві позивачем заявлено вимоги про визнання права власності на нерухоме (частки квартир) та рухоме (частки автомобілів) майно.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

В той же час, відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Проте, в порушення вищенаведених норм в позовній заяві ціни позову взагалі не зазначено.

Пунктом 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» розяснено судам, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п'ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п'ятою статті 216 ЦК).

Разом з тим, слід зазначити, що відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність» N2658-III звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб'єкта оціночної діяльності.

Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених

процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна. (ч. 2 Закону N2658-III).

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обовязкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України "Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обовязкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358.

У відповідності до п.п. 1 п. 1 вказаної вище постанови оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обовязкових платежів, які справляються відповідно до законодавства (далі - оподаткування), є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Також, згідно вимог постанови Кабінету Міністрів України "Про проведення оцінки майна для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обовязкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358, оцінка обєкта для цілей оподаткування здійснюється субєктами оціночної діяльності, які відповідають вимогам, установленим Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», у складі яких працює хоча б один оцінювач, який отримав кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» хоча б за однією із спеціалізації у межах напряму 1 Оцінка обєктів у матеріальній формі і напряму 2 Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів, у тому числі прав на обєкти інтелектуальної власності.

При цьому, відповідно до правової позиції Верховного Суду України звіт про оцінку майна є чинним протягом шести місяців.

Отже, для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно визначити ціну позову, а також сплатити судовий збір у таких розмірах:

- 551,20 грн. з вимоги про встановлення факту проживання позивача з ОСОБА_2 однією сімєю;

- 551,20 грн. з вимоги про виключення майна із спадкового майна;

- 1% ціни позову з вимоги про визнання права власності на майно, при цьому ціна позову має бути визначена виходячи зі звіту про оцінку майна, який відповідатиме вимогам Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність».

Статтею 121 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Виходячи з наведеного вище, позовна заява ОСОБА_1 до Вінницької міської ради про встановлення факту проживання однією сімєю та визнання права власності на майно як на частку в спільній сумісній власності, підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу строку для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 80, 119, 121 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Вінницької міської ради про встановлення факту проживання однією сімєю та визнання права власності на майно як на частку в спільній сумісній власності, залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, який не може перевищувати 5 (пяти) днів з дня отримання позивачем даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: