Дата документу 18.04.2016
Справа № 501/516/16-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ЗАОЧНЕ

18 квітня 2016 року Іллічівський міський суд Одеської області у складі:

головуючого - судді Смирнова В.В., при секретарі Пращук А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Чорноморськ Одеської області цивільну справу за позовом Моторного (транспортного) страхового бюро України до ОСОБА_1 про відшкодування в порядку регресу витрат, повязаних з виплатою страхового відшкодування,

В С Т А Н О В И В:

09 березня 2016 року представник Моторного (транспортного) страхового бюро України звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про відшкодування в порядку регресу витрат, повязаних з виплатою страхового відшкодування.

Представник позивача в своєму позові пояснив, що 10 червня 2013 року приблизно о 16 годині 00 хвилин на перехресті вулиць Леніна Першого Травня в м. Іллічівську Одеської області, з вини відповідача ОСОБА_1, який керував автомобілем «ВАЗ», д/з 511-10ОА, сталася дорожньо-транспортна пригода, був пошкоджений автомобіль «Опель» д/з ВН2383СН що належить ОСОБА_2 Вина відповідача підтверджується постановою Іллічівського міського суду Одеської області від 10 липня 2013 року.

Представник позивача просить суд стягнути з ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1, на користь Моторного (транспортного) страхового бюро України кошти в розмірі понесених витрат в сумі 5 005,47 гривень, витрати за послуги аварійного комісара в розмірі 875,00 гривень та судовий збір 1 378,00 гривень.

Позивач був належним чином повідомлений про день і час судового розгляду справи, однак представник позивача до суду не зявився та надав до суду заяву про розгляд справи без його участі, просив суд задовольнити позов в повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не з'явився, про день розгляду справи був належним чином повідомлений, про причини своєї неявки суд не повідомив.

Згідно ст.224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Таким чином, у зв'язку з неявкою відповідача за даною цивільною справою, суд вважає за необхідне розглядати справу в заочному порядку.

Судом встановлені наступні факти та відповідні до них правовідносини.

Встановлено, що 10 червня 2013 року приблизно о 16 годині 00 хвилин на перехресті вулиць Леніна Першого Травня, керуючи автомобілем «ВАЗ», д/з 511-10ОА, в порушення п.16.6 ПДР, при повороті ліворуч не надав перевагу в русі та допустив зіткнення з автомобілем «Опель» д/з ВН2383СН, який рухався в прямо, в зустрічному напрямку. Внаслідок зіткнення автомобілі отримали механічні пошкодження.

Постановою Іллічівського міського суду Одеської області від 10 липня 2013 року

ОСОБА_1, визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП (а.с. 14).

Відповідно висновку з оцінки вартості матеріального збитку № 421/13 від 22 липня 2013 року, складеного спеціалістом ФОП ОСОБА_3 розмір завданих збитків автомобілю «Опель» д/з ВН2383СН, склав суму 6 006,56 гривень в тому числі ПДВ 1 106,09 гривень. Відповідно 6 006,56 : 1.2 = 5 005,47 гривень(а.с.16-22).

Позивач сплатив витрати за послуги аварійного комісара в розмірі 875,00 гривень, Акт 6991 від.17.06.2013 року (а.с.24, 24-а).

Позивач прийняв на себе відшкодування збитків та виплатив страхове відшкодування ОСОБА_2 у розмірі 5 005,47 грн. (а.с.25-26).

Отже, з врахуванням встановлених обставин по справі, суд приходить до висновку про правомірність вимог позивача до відповідача про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Відповідно до ч.1 ст.990 ЦК України, страховик здійснює страхову виплату відповідно до умов договору на підставі заяви страхувальника (його правонаступника) або іншої особи, визначеної договором, і страхового акта (аварійного сертифіката).

Згідно з ч.1 ст.1191 ЦК України особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом.

Відповідно до ч.2 ст.1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Статтею 1194 ЦК України передбачено, що особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов'язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням).

Згідно ч.1 ст.25 Закону України «Про страхування», здійснення страхових виплат і виплата страхового відшкодування проводиться страховиком згідно з договором страхування на підставі заяви страхувальника (його правонаступника або третіх осіб, визначених умовами страхування) і страхового акта (аварійного сертифіката), який складається страховиком або уповноваженою ним особою (аварійним комісаром) у формі, що визначається страховиком.

У відповідності до ст.27 Закону України «Про страхування» до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, в межах фактичних затрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за заподіяний збиток.

Відповідно до положень ст.29 Закону України «Про обовязкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» у зв'язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов'язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством, включаючи витрати на усунення пошкоджень, зроблених навмисно з метою порятунку потерпілих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, з евакуацією транспортного засобу з місця дорожньо-транспортної пригоди до місця проживання того власника чи законного користувача транспортного засобу, який керував транспортним засобом у момент дорожньо-транспортної пригоди, чи до місця здійснення ремонту на території України. Якщо транспортний засіб необхідно, з поважних причин, помістити на стоянку, до розміру шкоди додаються також витрати на евакуацію транспортного засобу до стоянки та плата за послуги стоянки.

Пунктом 36.6 ст.36 Закону України «Про обовязкове страхування цивільно - правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» передбачено, що страхувальником або особою, відповідальною за завдані збитки, має бути компенсована сума франшизи, якщо вона була передбачена договором страхування.

Верховним судом України у листі «Судова практика розгляду цивільних справ, що виникають з договорів страхування» від 19.07.2011 року розяснено, що визначаючи розмір

заподіяної шкоди при страхуванні наземного транспорту, суди, у разі виникнення спору щодо визначення розміру шкоди, повинні виходити з фактичної (реальної) суми, встановленої висновком авто товарознавчої експертизи, або відповідними документами станції технічного обслуговування, на якій проводився ремонт автомобіля.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.979, 1191, 1194 ЦК України, ст.ст.2, 3, 4, 27 Закону України «Про страхування», ст.ст.9, 29, 36 Закону України «Про обов'язкове страхування цивільно - правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» ст. ст.213- 215 ЦПК України,

В И Р І Ш И В:

Позов Моторного (транспортного) страхового бюро України до ОСОБА_1 про відшкодування в порядку регресу витрат, повязаних з виплатою страхового відшкодування задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1, на користь Моторного (транспортного) страхового бюро України кошти в розмірі понесених витрат в сумі 5 005,47 гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1, на користь Моторного (транспортного) страхового бюро України витрати за послуги аварійного комісара в розмірі 875,00 гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1, на користь Моторного (транспортного) страхового бюро України судовий збір 1 378,00 гривень.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Одеської області через Іллічівський міський суд шляхом подачі апеляційної скарги, яка подається протягом 10 днів з дня оголошення рішення, або отримання його копії.

Суддя Іллічівського міського суду

Одеської області ОСОБА_4