Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 280/95/16-ц
Провадження № 2/280/247/16
РІШЕННЯ

Іменем України

22 березня 2016 року м.Коростишів

Коростишівський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді Щербаченко І. В.,

при секретарі Бондаренко Н. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Коростишівського районного суду Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про розірвання договору та стягнення коштів,

В С Т А Н О В И В:

До Коростишівського районного суду Житомирської області звернулася позивач з позовом до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2, в якому просить суд розірвати договір між позивачем та відповідачем щодо виготовлення деталей памятника та квітника з природного каменю та стягнути з фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 кошти у сумі 2500 гривень, які були сплачені позивачем за виконання робіт. В обґрунтування позову вказує, що між позивачем та відповідачем мала місце домовленість на виконання підрядних робіт щодо виготовлення та продажу деталей з природного каменю. Також вказує, що на виставці зразків позивачем було обрано виготовлення деталей памятника та квітника з каменю габро з родовища Буки, а саме: стела 1,20х60х8, 2 кубики 25х15х15, тумба 140х30х20, деталі квітника 3 штуки розміром по 150х10х8, що складає загальну вартість 2500 гривень. Позивач вказує, що відповідачу було передано в повному обсязі грошові кошти у сумі 2500 гривень, а відповідачем не було виконано домовленості, а саме: деталі було виготовлено з іншого виду каменю, мали місце дефекти, що унеможливлювало їх використання. Позивачем було направлено претензійну вимогу 03 листопада 2015 року, яку відповідачем було отримано 05 листопада 2015 року й залишено без відповіді. Тому позивач звертається до суду з вимогою про розірвання договору й повернення сплачених коштів.

Позивач в судове засіданні не зявилася, подала до суду заяву, в якій просить справу розглядати за її відсутності та відсутності представника, позовні вимоги просить задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.

Відповідач в судове засідання не зявився, про час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причина неявки суду невідома, будь-яких заяв чи клопотань на адресу суду не надходило. Відповідно до статті 169 Цивільного процесуального кодексу України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення), та відповідно до статті 224 Цивільного процесуального кодексу України суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, оскільки позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позову, виходячи з наступного.

Згідно з статті 205 Цивільного кодексу України визначено, що правочин може вчинятися усно або у письмовій формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Правочин, для якого законом не встановлена обов'язкова письмова форма, вважається вчиненим, якщо поведінка сторін засвідчує їхню волю до настання відповідних правових наслідків.

Відповідно до ст. ст. 626 та 627 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох і більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

Статтею 526 Цивільного кодексу України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а статтею 525 Цивільного кодексу України передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається.

Відповідно до статті 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання.

Відповідно до частини 2 статті 651 Цивільного кодексу України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Відповідно до статті 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певні роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Відповідно до частини 2 статті 852 Цивільного кодексу України за наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.

У частини 3 статті 858 Цивільного кодексу України зазначено, що у разі якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків.

Відповідно до статті 865 Цивільного кодексу України, за договором побутового підряду підрядник, який здійснює підприємницьку діяльність, зобов'язується виконати за завданням фізичної особи (замовника) певну роботу, призначену для задоволення побутових та інших особистих потреб, а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір побутового підряду є публічним договором. До відносин за договором побутового підряду, не врегульованих цим Кодексом, застосовується законодавство про захист прав споживачів.

Відповідно до частини 2 статті 873 Цивільного кодексу України, робота оплачується замовником після її остаточного передання підрядником. За згодою замовника робота може бути ним оплачена при укладенні договору побутового підряду шляхом видачі авансу або у повному обсязі.

Відповідно до статті 846 Цивільного кодексу України, строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов'язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов'язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту.

Відповідно до положень ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов'язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим. У разі виявлення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) споживач має право на свій вибір вимагати: безоплатного усунення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) у розумний строк; відповідного зменшення ціни виконаної роботи (наданої послуги); безоплатного виготовлення іншої речі з такого ж матеріалу і такої ж якості чи повторного виконання роботи; відшкодування завданих йому збитків з усуненням недоліків виконаної роботи (наданої послуги) своїми силами чи із залученням третьої особи; реалізації інших прав, що передбачені чинним законодавством на день укладення відповідного договору. За наявності у роботі (послузі) істотних недоліків споживач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.

З урахуванням наведеного, суд виходить з того, що на підрядника покладається обов'язок довести, що ним було належним чином виконано свої зобов'язання за договором підряду і матеріали справи не містять належних та допустимих доказів на підтвердження виконання ОСОБА_2 своїх зобов'язань за зазначеним договором підряду.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 10, 57, 60, 212-215, 294 Цивільного процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про розірвання договору та стягнення коштів задовольнити.

Розірвати договір між ОСОБА_1 та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 щодо виготовлення деталей памятника та квітника з природного каменю.

Стягнути з фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 кошти у сумі 2500 (дві тисячі пятсот) гривень, сплачені за договором.

Заочне рішення може бути переглянуто Коростишівським районним судом Житомирської області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу до апеляційного суду Житомирської області протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя І. В. Щербаченко