Справа № 132/546/16-ц
Провадження № 2/132/275/16
РІШЕННЯ

Іменем України

11.05.2016 року Калинівський районний суд Вінницької області

в складі: головуючого Копчинського В.І.

за участі секретаря Кулик Т.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Калинівка справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 за участі третьої особи без самостійних вимог ОСОБА_3 про усунення перешкод у спілкуванні з матірю та зобовязання не чинити перешкод -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка в позові вказує, що відповідач ОСОБА_2 є її рідним братом. Вони є дітьми ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка зареєстрована та проживає в будинку по вулиці Пролетарській, 2, в с. Корделівка, в своєму будинку, який вона переоформила на відповідача. Відповідач останні 13 років постійно знаходився на заробітках в Росії. Мати проживала разом з невісткою - дружиною відповідача та їхніми дітьми. Весь цей час вона була з відповідачем у нормальних родинних стосунках. Три роки назад у їхньої матері стався інсульт. Після лікарні вона забрала матір до себе додому, так як вона була лежача і потребувала постійного догляду. Коли вона почала потрохи ходити, могла себе обійти, то почала проситися до свого будинку і повернулася до нього. Проте, через три місяці мати впала і знову перестала самостійно ходити. Вона знову забрала її до себе додому, так як вона потребувала постійного догляду. Через місяць до неї прийшов відповідач зі своєю дружиною в нетверезому стані, вчинили скандал, обзивати, звинуватили, що вона використовує матір, витрачає кошти призначені для її лікування, вимагали, щоб матір повернулася до свого будинку. Мати, щоб не ускладнювати конфлікт, погодилася піти з ними. Вони завели її до будинку, в якому проживають і з тих пір не допускають її до неї. Відповідач не дає їй можливості спілкуватись з матір'ю, він не відчиняє її двері і не повідомляє матері, що вона приходить до неї, тому звертається до суду з даним позовом.

Під час розгляду справи по суті позивачка звернулася з заявою про доповнення до заявлених позовних вимог, а саме просить зобовязати відповідача не чинити їй перешкоди у спілкуванні зі своєю матірю та просить надати їй вільний доступ у денний час доби на відвідини матері.

В судовому засіданні позивачка та її представник за угодою , адвокат ОСОБА_4 підтримали позовні вимоги, посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві. Крім того, позивачка суду пояснила, що вона без обмежень спілкується з матірю по телефону, проте лише час від часу має можливість бачитися з матірю на подвірї будинку, однак відповідач в середину будинку для спілкування з матірю її не впускає. Під час їх спілкування мати на свої умови перебування у відповідача не скаржиться і вона не заперечує, що за матірю відповідачем здійснюється належний догляд , проте вона хоче мати вільний доступ у денний час доби на відвідування матері, а брат цього не дозволяє. Просить суд зобовязати відповідача не чинити перешкоди у її спілкуванні з матірю і зобовязати останнього надати щоденний вільний доступ у денний час доби на відвідування матері в його будинку.

Відповідач та його представник за угодою , адвокат ОСОБА_5 заперечують проти заявленого позову, оскільки вважають, що позов є необґрунтованим, а обставини, викладені в ньому перекрученими та такими, що не відповідають дійсності. Крім того, ОСОБА_2 суду пояснив , що його мама є людиною похилого віку, ІНФОРМАЦІЯ_1 і повністю знаходиться на його утриманні. Вона проживає з ним в оточенні турботи і тепла. Через загострення наявних у неї хвороб, а саме - стенокардія, дифузний атеросклеротичний кардіосклероз, гіпертонічна хвороба III ст., а також цукровий діабет II ст. середнього ступеню важкості понад 3 роки назад у неї стався інсульт і вона знаходиться на диспансерному обліку. Мати проживає у будинку, який належить йому на праві приватної власності. З позивачкою по справі, яка є його рідною сестрою, завжди складались нормальні родинні стосунки. Раніше мати проживала з нею, але він давав сестрі кошти , повністю утримував маму і забезпечував їй необхідне дієтичне харчування та лікування. Потім в нього виникли обґрунтовані підозри, що кошти, які передавав не витрачаються за призначенням, тому, щоб уникнути ймовірних конфліктів з сестрою він забрав маму до себе, де вона проживає і на сьогоднішній день. Коли мама дізналась про позов, вона була дуже схвильована з цього приводу і сказала, що у жодному разі у суді брати участі не буде , вважає, що це все сімейні справи. Більше того, мама просила позивачку забрати позовну заяву. Його інша сестра, ОСОБА_6, знаходить час і можливості бачитись з матір'ю, доглядати за нею, спілкуватись. Будь-яких перешкод в побаченнях з матір'ю він не чинить, мама є дієздатною особою, має можливість здійснювати свої права на свій власний розсуд, вона здатна з супроводом самостійно піти як до однієї, так і до другої дочки і там поспілкуватися. Проти позову заперечує, оскільки вважає, що будинок є його особистою власністю, заходити в будинок дозволяється лише за його згодою, тому він сестрі, позивачці по справі, дійсно сказав, що вона має право відвідувати матір в приміщенні будинку лише з його дозволу і в присутності його, або членів сімї. Позивачка має можливість прийти і спілкуватися з матірю на території домогосподарства, і вона це робить час від часу. Останній раз позивачка відвідувала матір неділю назад, а по телефону спілкується щоденно.

Третя особа на стороні позивача без самостійних вимог ОСОБА_3 в судове засідання не зявилася, від неї є письмова заява , що вона не бажає брати участь в розгляді справи.

Вислухавши пояснення сторін та їх представників, свідків , оцінивши зібрані докази по справі в їх сукупності , суд вважає позовні вимоги не задовольнити з таких підстав.

Так, в судовому засіданні позивачка та її представник не навели суду фактів, що відповідач чинить перешкоди в спілкуванні позивачки ОСОБА_1Л з її матірю. З показів самої позивачки та показів відповідача вбачається, що позивачка вільно щоденно спілкується з матірю по телефону, а час від часу вони бачаться і вільно спілкуються на території домогосподарства відповідача.

Це підтвердила і свідок ОСОБА_6 , їх сестра, яка суду пояснила , що вона, сестра та брат проживають в одному селі, проживають недалеко один від одного, але їх мати бажає проживати в своєму будинку, який по закону уже належить брату, брат здійснює за нею належний догляд, мати хоч і хвора, проте може прийти до неї або до сестри , коли цього захоче, а по телефону вони спілкуються щоденно. На умови перебування у брата та догляд за нею мати ніколи не скаржиться. Брат посварився з сестрою, так як остання влаштовує скандали, тому брат не хоче , щоб вона приходила в хату в його відсутність.

Крім того, судом встановлено, що мати позивачки ОСОБА_3 є дієздатною особою, має можливість спілкуватися і захищати свої права та інтереси на свій власний розсуд, вона здатна з супроводом самостійно піти до будинку позивачки і там поспілкуватися з нею. ОСОБА_3 звернулася до суду з заявою, що вона не бажає брати участь в розгляді даної справи, вважає такий спір суто сімейним.

Виходячи з принципів змагальності, диспозитивності та обовязків доказування і подання доказів, визначених ст.ст.10,11, 60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень.

Факту, що відповідач чинить перешкоди в спілкуванні ОСОБА_1Л з її матірю, від якого залежить наявність підстав для задоволення позову , позивачка не довела.

Відповідно до ст. 15 ЦПК України у порядку цивільного судочинства суди розглядають справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають з цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин.

З огляду на диспозитивність судового розгляду, зазначені вимоги позивача, заявлені ним у такий спосіб, не підлягають задоволенню, оскільки позивачем обраний неправильний спосіб захисту.

Вимоги представника відповідача про відшкодування витрат на правову допомогу в розмірі 3 858,40 грн. підлягають задоволенню частково . З відповідного розрахунку, наданого адвокатом, вбачається, що для консультування відповідача, проведення аналізу спірних правовідносин, написання заяви про забезпечення доказів ( яка не розглядалася судом ) адвокатом затрачено пять годин, що на думку суду є забагато. З огляду судової практики є достатнім 3 х годин, тому суд вважає загальний час на надання правової допомоги - поза судом та в судовому засіданні , складає 4 години і відповідно до вимог чинного законодавства підлягає відшкодуванню сума в розмірі 2 204, 80 грн. ( 1378 грн. х 40 %) х 4 год.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 153 СК України, ст.ст. 10, 60, 212-215 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 за участі третьої особи без самостійних вимог ОСОБА_3 про усунення перешкод у спілкуванні з матірю та зобовязання не чинити перешкод - не задовольнити .

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 - 2 204,80 грн. (дві тисяч двісті чотири гривні вісімдесят копійок) судових витрат по наданню правової допомоги.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного суду Вінницької області через суд першої інстанції протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

СУДДЯ: