overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/985/16-ц
провадження № 2-во/753/8/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" лютого 2016 р. Дарницький районний суд м.Києва в особі судді Вовка Є.І., при секретарі Біді В.В., розглянувши заяву ОСОБА_2 (справа №753/985/16) про виправлення помилки (описки) у справі №753/3333/15-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, квартири,

Встановив:

ОСОБА_2 звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з вказаною заявою, в якій просив виправити помилку (описку) у справі №753/3333/15-ц (щодо зазначення загальної площі спірної квартири) за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя (по якій постановлені судові рішення судами першої, апеляційної та касаційної інстанцій, при цьому у всіх цих рішеннях, визначена (встановлена) загальна площа вказаної квартири 93,58 кв.м, яка зазначена і у позові (в тому числі і в позовних вимогах, які на даний час залишені такими, що задоволені частково, в тому числі, в частині щодо визначення загальної площі вказаної квартири - 93,58 кв.м), яку ОСОБА_2 у вказаній заяві визначає як помилково вказаною у позові (а не у судовому рішенні).

Проте, з імперативних норм, встановлених ч.1 ст.219 ЦПК України вбачається, що суд може виправити у судовому рішенні допущені описки чи арифметичні помилки (а не у позові, та не у справі).

Відповідно до положень ч.3 ст.27 ЦПК України, особи, які беруть участь у справі, зобов»язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права.

Відповідно до п.1) ч.1 ст.205 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

За наведених обставин, суд вважає, що ця справа №753/985/16 за вищевказаною вимогою про виправлення помилки (описки) у справі (у позові), а не у конкретному судовому рішенні, не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Судом враховано, що Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючі п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року.

У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв'язку з наведеним, вказані висновки суду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не можуть вважатися обмеженням права доступу до суду.

Керуючись ст.205 ЦПК України,

Ухвалив:

Відмовити в задоволенні вимог заяви ОСОБА_2 у повному обсязі.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом п'яти днів з дня її проголошення.

Суддя:
Справа № 351/125/16-ц
Номер провадження №2/351/330/16
У Х В А Л А

"18" лютого 2016 р. м.Снятин

Снятинський районний суд Івано-Франківської області в складі:

головуючого судді - Сегіна І.Р.,

з участю секретаря - Маланчук С.Г.,

позивачки - ОСОБА_1,

представника позивачки - ОСОБА_2

відповідача - ОСОБА_3

розглянувши у судовому в залі суду справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася в суд із позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Позивачка подала до суду уточнюючі позовні вимоги, в яких просить виселити і зняти з реєстраційного обліку відповідача із належного їй на праві особистої власності житлового будинку по вул. Космонавтів, 43 у с. Новоселиця, Снятинського району.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розмір мінімальної заробітної плати станом на 01.01.2016 р. становить 1378 грн.

Згідно п.п. 2 п. 1 ч.2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Однак підтверджуючого документу про сплату судового збору за вимогою про виселення позивачкою не долучено.

Таким чином позивачкою не виконано вимоги п.п. 2 п. 1 ч.2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір".

Відповідач в судовому засіданні просив надати йому строк на примирення з позивачкою терміном 1 місяць, оскільки вважає, що сімю можна зберегти.

Позивачка в судовому засіданні не заперечила проти надання строку на примирення.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 201 ЦПК України, суд зобов'язаний зупинити провадження у справі у разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення.

Відповідно до п. 5 ч.1 ст. 203 ЦПК України, провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених: пунктом 7 частини першої статті 201 цього Кодексу - до закінчення строку для примирення, визначеного судом.

Суд, дослідивши матеріали справи вважає, що, оскільки відповідач бажає зберегти сім'ю, то його клопотання слід задоволити, надати сторонам строк для примирення один місяць, провадження по справі зупинити до закінчення строку на примирення.

Окрім того, у відповідності до п.8 ч.1 ст. 207 ЦПК України, слід зобовязати позивачку усунути вказані недоліки в уточнюючій позовній заяві, сплативши судовий збір.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 201 ч.1 п.7, 203 ч.1 п.5, 207 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Надати сторонам строк на примирення один місяць.

Зупинити провадження по справі до закінчення строку на примирення, до 18.03.2016 року.

Зобовязати позивачку усунути недоліки в уточнюючій позовній заяві до початку судового засідання.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Івано-Франківської області протягом 5 днів з дня її проголошення через Снятинський районний суд.

Головуючий: підпис

Суддя Снятинського районного суду Сегін І.Р.
УХВАЛА

іменем України

"08" лютого 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

Головуючого - судді: БАРТАЩУК Л.П.

при секретарі: Лавриненко Н.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 10.12.2015 р., -

в с т а н о в и в :

Заочним рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 10.12.2015р. був задоволений позов ПАТ «Банк Фінанси та Кредит» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

У заяві про перегляд заочного рішення представник відповідача просить скасувати заочне рішення у зв'язку з тим, що ОСОБА_1 не отримав судових повісток про його виклик у судове засідання, оскільки з квітня 2015 року був призваний на військову службу відповідно до мобілізаційного розпорядження,про що листом повідомив банк, але останній скрив цю інформацію від суду. Наданий банком розрахунок заборгованості суперечить вимогам ч. 15 ст. 14 Закону України «Про соціальний і правових захист військовослужбовців та членів їх сімей», оскільки штрафні санкції, пеня, а також проценти за користування кредитом не нараховуються з моменту призову під час мобілізації.

Представник ОСОБА_1 в судовому засіданні підтримала заяву, просила її задовольнити і розглянути справу в загальному порядку.

Інші особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з'явилися, проте, їх неявка не перешкоджає розгляду заяви.

Вивчивши викладені в заяві про перегляд заочного рішення обставини, дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

У відповідності з п. 3), 4) ч. 1 ст. 229 ЦПК України та ч. 1 ст. 232 ЦПК України підставами для скасування заочного рішення є сукупність таких обставин: поважність причин неявки відповідача в судове засідання (поважність причин, що перешкоджали повідомити про це суд) і наявність доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно з п.1) ч. 3 ст. 231 ЦПК України у разі відсутності зазначених вище підстав суд своєю ухвалою залишає заяву про перегляд заочного рішення без задоволення.

З матеріалів справи убачається, що відповідач не отримав судових повісток, оскільки з квітня 2015 року був призваний на військову службу, що підтверджується наданими суду доказами, а обставини, викладені заявником, мають істотне значення для правильного вирішення справи та підлягають встановленню їх в судовому засіданні при розгляді справи по суті.

З вищезазначених обставин, суд дійшов до висновку про необхідність задоволення заяви і скасування заочного рішення.

Керуючись ст. ст. 229, 231, 232 ЦПК України, суд -

у х в а л и в :

Заяву задовольнити.

Заочне рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 10 грудня 2015 р. у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Банк Фінанси та Кредит» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - скасувати.

Призначити справу до розгляду на 02.03. 2016 р. о 09-30 год. в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Кошиця, 5 , каб. № 202.

Викликати в судове засідання сторони.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:
Номер провадження 2/754/413/16
Справа № 754/6764/14-ц
У Х В А Л А

Іменем України

09 лютого 2016 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Грегуль О. В.

при секретарі - Сивенко В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві усне клопотання ОСОБА_1, якій діє від імені ОСОБА_2 про відвід судді в справі за позовом ОСОБА_2 до публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», треті особи: ОСОБА_3, орган опіки та піклування Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Васьківська Вікторія Станіславівна, про визнання недійсним договору іпотеки,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувшись до суду з вищевказаним позовом, просить визнати недійсним договір іпотеки, укладений між ним, АКІБ «УкрСиббанк» і ОСОБА_3.

У судовому засіданні представник позивача заявив усне клопотання про відвід судді, посилаючись на упередженість останнього.

Вислухавши пояснення представника позивача, та інших учасників судового процесу, які з'явились у судове засідання, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд у судовому засіданні встановив наступне.

Згідно зі ст. 20 ЦПК України, 1. Суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) під час попереднього вирішення цієї справи він брав участь у процесі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, секретар судового засідання; 2) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 3) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших осіб, які беруть участь у справі; 4) якщо є інші обставини, які викликають сумнів в об'єктивності та неупередженості судді; 5) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи, встановлений частиною третьою статті 11-1 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 23 ЦПК України, на підставах, зазначених у статтях 20, 21, 22 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у справі.

У своєму усному клопотанні про відвід судді, представник позивача не навів конкретних правових доказів у підтвердження своїх доводів, які б свідчили про упередженість судді та давали правові підстави для відводу судді.

За таких обставин, усне клопотання про відвід судді, задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 20, 23 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні усного клопотання ОСОБА_1, якій діє від імені ОСОБА_2 про відвід судді в справі за позовом ОСОБА_2 до публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», треті особи: ОСОБА_3, орган опіки та піклування Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Васьківська Вікторія Станіславівна, про визнання недійсним договору іпотеки.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ:
Дніпровський районний суд м.Києва
СУДОВИЙ НАКАЗ
"04" лютого 2016 р. Справа № 755/2214/16-ц
Суддя __________Н.Д. Ластовка__
прізвище, ініціали судді
______________ _Дніпровського районного суду м.Києва__________________
найменування суду
розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ»
(вказати прізвище, ім'я та по батькові заявника)
про стягнення заборгованості за послуги з оплати води та централізованого опалення
відповідно до п. 7 Правил користування житлових будинків і гуртожитків, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 року № 572, п. 5 ч. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», ст.ст. 160, 162 ЖК Української РСР
посилання на закон, на підставі якого підлягають задоволенню заявлені вимоги
1. Стягнути з ОСОБА_1
ідентифікаційний номер невідомий
(ПІБ боржника, місце проживання або місце знаходження)
на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ»
місце проживання або місце знаходження, розрахунковий рахунок в установі банку
ідентифікаційний код (за наявності)
2. Стягнути з боржника на користь стягувача 9941 (дев'ять тисяч дев'ятсот сорок одну) грн. 39 коп. заборгованості за послуги з оплати води та централізованого опалення
вказати суму у гривнях цифрами та прописом
3. Стягнути з боржника на користь стягувача судовий збір в розмірі 689 (шістсот вісімдесят дев'ять) гривень 00 копійок
вказати суму у гривнях цифрами та прописом
4. Стягнути з боржника на користь держави судовий збір _______ гривень ___ копійок.
5. Строк пред'явлення до виконання один рік.
6. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя ______________ _______Н.Д. Ластовка__________
Відповідно до ч.1 ст.105 ЦПК України боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.
Частиною 1 ст. 106 ЦПК України передбачено, у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Судовий наказ набрав чинності „____"_________________ 20__ року
Суддя ______________ (Ластовка Н.Д..) (підпис)
ВІДМІТКИ ПРО ВИКОНАННЯ СУДОВОГО НАКАЗУ
Дата надходження судового наказу на виконанняПовне найменування установи, підприємства, організації, в якому знаходиться судовий наказ на виконанніЗагальна сума відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої служби чи стягувачуПідстава поверненняПідпис керівника установи, підприємства, організації (з прикладенням печатки)Примітки
судовий наказ видано:
Інші відмітки _______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 383/260/16-ц
Номер провадження 2/383/201/16
У Х В А Л А

іменем України

28 березня 2016 року суддя Бобринецького районного суду Кіровоградської області Бевз О.Ю. розглянувши позовну заяву ФОП Ковальчук Віталія Васильовича до ДП Дослідне господарство Червоний землероб Кіровоградської державної сільськогосподарської дослідної станції Національної академії аграрних наук України про стягнення боргу за договором надання послуг,-

в с т а н о в и в:

З позовною заявою до суду звернувся фізична особа - підприємець Ковальчук Віталій Васильович до ДП Дослідне господарство Червоний землероб Кіровоградської державної сільськогосподарської дослідної станції Національної академії аграрних наук України про стягнення боргу за договором надання послуг.

За положеннями п.1 ч.1 ст. 12 ГПК України, господарським судам підвідомчі справи у спорах, що виникають при укладанні, зміні, розірванні і виконанні господарських договорів, у тому числі щодо приватизації майна.

Підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні), громадяни, які здійснюють підприємницьку діяльність без створення юридичної особи і в установленому порядку набули статусу суб'єкта підприємницької діяльності (далі - підприємства та організації), мають право звертатися до господарського суду згідно з встановленою підвідомчістю господарських справ за захистом своїх порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів, а також для вжиття передбачених цим Кодексом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням - ст. 1 ГПК України.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.122 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження по справі якщо заява не підлягає розгляду в судах в порядку цивільного судочинства.

Оскільки спір виник між фізичною особою підприємцем та юридичною особою, за договором про надання послуг, вважаю за необхідне відмовити у відкритті провадження за даним позовом в порядку цивільного судочинства.

Керуючись ст.ст. 1, 15, 122, 293 ЦПК України, ст. 1, 12 ГПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

У відкритті провадження у цивільній справі №383/260/16-ц за заявою фізичної особи - підприємця Ковальчук Віталія Васильовича до ДП Дослідне господарство Червоний землероб Кіровоградської державної сільськогосподарської дослідної станції Національної академії аграрних наук України про стягнення боргу за договором надання послуг - відмовити.

Роз'яснити позивачу фізичній особі - підприємцю ОСОБА_1 право звернення до суду в порядку господарського судочинства.

Відмова у відкриті провадження у справі перешкоджає повторному зверненню до суду з таким самим позовом.

Ухвалу про відмову у відкритті провадження у справі надіслати позивачеві разом із заявою та всіма доданими до неї документами.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку. Апеляційна скарга подається до апеляційному суду Кіровоградської області через Бобринецький районний суд Кіровоградської області протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя О.Ю. Бевз
СУДОВИЙ НАКАЗ
Справа № 500/5667/16-ц
Провадження № 2-н/500/248/16
02 листопада 2016 року
Відповідно до ст.ст. 526, 527, 530 ЦК України зобовязання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. Одностороння відмова від виконання зобовязання або зміна його умов не допускається та не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобовязання.
Згідно ст.625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобовязання, на вимогу кредитора зобовязаний сплатити суму боргу.
Керуючись ст.ст. 95-106, 103 ЦПК України, ст.ст. 526, 527, 530, 625 ЦК України, -
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя: ОСОБА_2
Згідно до ст. 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.
Заява про скасування судового наказу розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви.
Відповідно до ст. 106 ЦПК України, у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Судовий наказ виданий стягувачу ______________________ 201__ року
Судовий наказ набрав чинності ____________________201__року
Термін предявлення наказу до виконання один рік з наступного дня після набрання наказу чинності до ___________________201__ року.
Суддя:
У Х В А Л А

21.03.2016 р. м. Жмеринка

Суддя Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області Вернік В.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу дійсним,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 18.03.2016 року звернувся до суду з цим позовом із вимогами визнати дійсним договір купівлі-продажу від 20.08.2015 року, укладеним між ОСОБА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків НОМЕР_1, та ОСОБА_2, реєстраційний номер облікової картки платника податків з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків НОМЕР_2, квартири №1, яка в цілому складається з: кухні 1-1 (1-2); кімнат 1-2 (1-3, 1-4), 1-3 (1-5); коридору ІІІ (веранда ІІІ); кладової ІV (веранда ІV), загальною площею 65,5 кв.м., житловою площею 46,0 кв.м., що знаходиться в м.Жмеринка Вінницької області по вул. Урицького в будинку під номером 41.

Дана позовна заява подана із порушенням вимог ст.119 ЦПК України, оскільки позивачем не зазначено доказів, що підтверджують викладені в обґрунтуванні позову обставини щодо ухилення відповідача від нотаріального посвідчення договору купівлі-продажу, а також не вказано про наявність підстав для звільнення від їх доказування; не зазначено доказів вартості нерухомого майна на підтвердження заявленої ціни позову, з розрахунку якої сплачений судовий збір.

Відповідно до змісту постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року№2 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції" позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати ст.119 ЦПК України; у звязку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Згідно вимог ч.1 ст.121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовна заява подана без додержання вимог ст.119 і 120 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 119, 121 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу дійсним залишити без руху, про що повідомити позивача та надати йому для усунення недоліків триденний термін з дня отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Вернік В.М.