про залишення позовної заяви без руху
18 листопада 2016 р. суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Шалагінова А.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1, який діє за довіреністю та в інтересах ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Запорізької міської ради про визнання у порядку спадкування права власності на частину житлового будинку,
17 листопада 2016 р. до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1, який діє за довіреністю та в інтересах ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Запорізької міської ради про визнання у порядку спадкування права власності на частину житлового будинку.
Вивчивши подані матеріали приходжу до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху з таких підстав.
Відповідно до вимог пункту 2 частини другої статті 119 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) позовна заява повинна містити ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі.
У позовній заяві позивачем зазначено ОСОБА_1 У цей же час з позовної заяви випливає, що саме ОСОБА_2 є спадкоємцем та порушує питання про отримання у спадок після смерті його дядька ОСОБА_3 квартири АДРЕСА_1.
Також, до позовної заяви додано довіреність на ОСОБА_1, посвідчену органами іншої держави. Інформації про чинність даної довіреності на території України (її легалізацію) позовна заява та додані до неї матеріали не містять.
Крім того, ОСОБА_1 у позовній заяві зазначено Виконавчий комітет Запорізької міської ради, однак зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що позовні вимоги мають бути предявлені до Територіальної громади м. Запоріжжя в особі Запорізької міської ради, оскільки відсутні інші спадкоємці за законом.
Таким чином, у позовній заяві слід зазначити сторін спору (позивача та відповідача).
Як передбачено п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України у позовній заяві зазначається ціна позову щодо позовних вимог майнового характеру.
Також, за положеннями частини пятої статті 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.
За приписами пункту другого частини першої статті 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.
У п.п. а) пункту 12 Постанови від 22 грудня 1995 р. № 20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» Пленум Верховного Суду України розяснив, що вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.
Згідно з частиною другою статті 79 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
У відповідності до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
До позовної заяви позивачем додано документ про сплату судового збору у розмірі 551,20 гривень.
При цьому, позовна заява носить майновий характер, що складає вартість частки нерухомого майна. Позивач ціну позову у позовній заяві не зазначив, вказав, що здійснити оцінку вартості майна не має можливості у звязку з відсутністю державної реєстрації права власності на майно, однак, доказів на підтвердження неможливості проведення оцінки нерухомого майна до позовної заяви не додав.
Таким чином позивачу необхідно подати до суду документ про оцінку спірної нерухомості, та відповідно до нього підтверджуючий документ про сплату судового збору з урахуванням вже сплаченої суми судового збору у розмірі 551,20 грн.
Поряд із цим, позивач у позовній заяві просить витребувати з Запорізького міжміського бюро технічної інвентаризації інвентарну та реєстраційну справу житлового будинку № 20 по вул. Миру у м. Запоріжжя.
В даному випадку позивачеві необхідно подати суду заяву про витребування доказів відповідно до вимог статті 137 ЦПК України із зазначенням обставин, які підтверджують неможливість отримання цих доказів самостійно, а також того, які саме матеріали з інвентаризаційної та реєстраційної справи він має намір долучити до даної справи та з якою метою.
Відповідно до частини першої статті 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.
За таких обставин, приходжу до висновку про залишення даної позовної заяви без руху із наданням позивачеві строку для усунення недоліків шляхом уточнення у позовній заяві позивача, і відповідача, надання документа про оцінку спірної нерухомості та квитанції чи іншого платіжного документа про сплату недоплаченого судового збору за позовними вимогами майнового характеру, надання заяви про витребування доказів, документа, що підтверджує повноваження представника позивача.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 119121 ЦПК України, суддя
Позовну заяву ОСОБА_1, який діє за довіреність та в інтересах ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Запорізької міської ради про визнання у порядку спадкування права власності на частину житлового будинку залишити без руху.
Надати позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом уточнення у позовній заяві позивача, і відповідача, надання документа про оцінку спірної нерухомості та квитанції чи іншого платіжного документа про сплату недоплаченого судового збору за позовними вимогами майнового характеру, надання заяви про витребування доказів, документа, що підтверджує повноваження представника позивача 5 (пять) днів з дня отримання копії ухвали, розяснивши, що у разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Шалагінова