Броварський міськрайонний суд Київської області
№ справи 361/1264/16-ц
№ провадження 2/361/1299/16
У Х В А Л А

09 березня 2016 року суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Білик Г.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» про визнання недійсним договору іпотеки,-

В С Т А Н О В И ЛА:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про визнання недійсним договору іпотеки.

Однак позовна заява подана без додержання вимог, передбачених ст. ст. 119, 120 ЦПК України, а саме: позивач не сплатив судовий збір та не додав до позовної заяви документ що підтверджує сплату судового збору.

Щодо посилання позивача на звільнення його від сплати судового збору відповідно до статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів», то суд зауважує, що спеціальним нормативно-правовим актом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору є Закон України «Про судовий збір».

З 01 вересня 2015 року Закон України «Про судовий збір» діє у новій редакції. Із статті 5 цього Закону, яка визначає пільги щодо сплати судового збору, виключено пункт, який встановлював, що від сплати судового збору звільняються споживачі за позовами, що пов'язані з порушенням їхніх прав. Отже, з 01 вересня 2015 року позови споживачів оплачуються судовим збором за ставками, встановленими Законом. Щодо наявності такої норми в Законі України «Про захист прав споживачів», то слід зауважити, що на день подання позову діють нормативно-правові акти, які мають однакову юридичну силу, але по-різному регулюють питання оплати судового збору. Водночас Конституційний Суд України у пункті 3 мотивувальної частини рішення від 03 жовтня 1997 року № 4-рп у справі про набуття чинності Конституцією України зазначив, що конкретна сфера суспільних відносин не може бути водночас врегульована однопредметними нормативними правовими актами однакової сили, які за змістом суперечать один одному. Звичайною є практика, коли наступний у часі акт містить пряме застереження щодо повного або часткового скасування попереднього. Загальновизнаним є й те, що з прийняттям нового акту, якщо інше не передбачено самим цим актом, автоматично скасовується однопредметний акт, який діяв у часі раніше. Отже, за наявності декількох законів, норми яких по-різному регулюють конкретну сферу суспільних відносин, під час вирішення спорів у цих відносинах застосуванню підлягають положення закону з урахуванням дії закону в часі за принципом пріоритету тієї норми, яка прийнята пізніше.

Закон України «Про судовий збір» у редакції, що діє з 01 вересня 2015 року, виключив споживачів з переліку пільгової категорії осіб, які звільняються від сплати судового збору, позивачу належить сплатити судовий збір, виходячи із ставки судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру, розмір якої відповідно до частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551,20 грн.).

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 121 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И ЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» про визнання недійсним договору іпотеки - залишити без руху.

Надати позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання копії ухвали, а саме: для сплати судового збору в сумі 551 грн. 20 коп. та для надання оригіналу квитанції про сплату судового збору.

Одночасно розяснюємо, що в разі не усунення недоліків у встановлений термін, заява вважається неподаною та повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.О. Білик