Справа № 755/3305/16-ц
Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" лютого 2016 р. м. Київ

Суддя Дніпровського районного суду м. Києва Савлук Т.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Відділу державної виконавчої служби Оболонського районного управління юстиції, третя особа Житлово-будівельний кооператив «Дарницький-5» про звільнення майна з під арешту,

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Відділу державної виконавчої служби Оболонського районного управління юстиції, третя особа Житлово-будівельний кооператив «Дарницький-5» про звільнення майна з під арешту.

Відповідно до ч.5 статті 119 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати (243,60 грн.), та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати (3654,00 грн.).

Відповідно до положень ч.1 ст. 32 Цивільного процесуального кодексу України позов може бути пред'явлений спільно кількома позивачами або до декількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно.

У ч.6 ст.6 цього Закону визначено, що у разі, якщо позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремими платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Як роз'яснено у п.3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року за №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Зокрема, частиною п'ятою статі 119 ЦПК передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Отже, якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору (частина п'ята статі 119 ЦПК), не буде поданий у строк, установлений судом, визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві (стаття 121 ЦПК) або залишення заяви без розгляду (пункт 8 частини першої статі 207 ЦПК).

Виходячи зі змісту позову, позивачами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 предявлено спільний позов до Відділу державної виконавчої служби Оболонського районного управління юстиції з вимогою зняти арешто накладений державним виконавцем з вимогою визнати майнові права на об'єкт незавершеного будівництва, що зумовлює сплату судового збору в розмірі, визначеному у ст.4 Закону України «Про судовий збір», тобто в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (487,20 грн.) та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (6090,00 грн.).

Звертаю увагу, що пільги щодо сплати судового збору, визначені у статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Додатково роз'яснюю, що при зверненні з позовом до Дніпровського районного суду міста Києва судовий збір сплачується за наступними реквізитами: рахунок №0005, МФО №820019, відкритий в ГУ ДКС України в м. Києва, отримувач УДКСУ в Дніпровському районі м. Києва.

Як роз'яснено у п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Якщо заява не відповідає вимогам статей 119, 120 ЦПК або не сплачено судовий збір, суддя відповідно до вимог статті 121 ЦПК постановляє ухвалу, в якій повинні бути зазначені конкретні підстави залишення заяви без руху, в тому числі й розмір несплачених судових витрат, і надає строк для усунення недоліків, тривалість якого визначається в кожному конкретному випадку з урахуванням характеру недоліків, реальної можливості отримання копії ухвали, яка повинна бути надіслана заявнику негайно, та їх виправлення.

За нормами ст.121 Цивільного процесуального кодексу України, передбачено наслідки подання позовної заяви, що не відповідає вимогам ст. 119 Цивільного процесуального кодексу України.

Так, позивачами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подана спільна заява, однак до позову долучено оригінал квитанції про сплату судового збору в розмірі 243,60 грн., де платником зазначено: «Фенюк Лариса Дмитрівна», що не може слугувати належним доказом сплати судового збору, оскільки відсутні докази сплати позивачем ОСОБА_2 судового збору в розмірі, визначеному ст. 4 Закону України «Про судовий збір», з уражанням положень ч.6 ст.6 Закону України «Про судовий збір».

Звертаю увагу, що пільги щодо сплати судового збору, визначені у статті 5 Закону України «Про судовий збір».

За нормами ст.121 Цивільного процесуального кодексу України, передбачено наслідки подання позовної заяви, що не відповідає вимогам ст.ст. 119, 120 Цивільного процесуального кодексу України.

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Відділу державної виконавчої служби Оболонського районного управління юстиції, третя особа Житлово-будівельний кооператив «Дарницький-5» про звільнення майна з під арешту залишити без руху, про що повідомити позивачам та надати строк для виправлення вказаних недоліків до 02 березня 2016 року, який не може перевищувати 5 (п'яти) днів з дня отримання ухвали суду.

Попереджаю, що у разі невиконання вимог суду щодо усунення вказаних недоліків, Ваша заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню.

С у д д я: