Номер провадження 2/754/305/16
У Х В А Л А

Іменем України

29 січня 2016 року Деснянський районний суд міста Києва, в складі:

головуючого - судді - Галась І.А.,

за участі секретаря - Фацул М.

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Деснянського РУГУ МВС України в місті Києві про стягнення моральної шкоди,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом до Деснянського РУГУ МВС України в місті Києві, в якому (з урахуванням уточнень) просив стягнути на його користь моральну шкоду в сумі 500 000 гривень. Свої вимоги позивач обґрунтував тим, з липня 2012 року слідчими СВ Деснянського РУГУ МВС України в м. Києві розслідується кримінальне провадження за ч. 4 ст. 190 КК України відносно ОСОБА_2, який на підставі сфальшованої довіреності від свого батька взяв у борг гроші в сумі 850000 гривень та 1520000 гривень під гарантію земельної ділянки площею 2,37 га. в АДРЕСА_1, яка належить на праві приватної власності його батьку - ОСОБА_3 Чотири рази провадження слідчими закривалося, але постанови про закриття кримінального провадження скасовувалися судом. Підставою для закриття кримінального провадження слідчі вказували, те що: «в ході досудового розслідування факти викладені в заяві ОСОБА_1, щодо заволодіння ОСОБА_2 та ОСОБА_4 грошовими коштами, свого підтвердження не знайшли ... кримінальне провадження підлягає закриттю за відсутності події кримінального правопорушення». 01 грудня 2014 року Апеляційний суд Київської області розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Макарівського районного суду Київської області від 02 вересня 2014 року вирішив визнати договір позики від 30 травня 2008 року недійсним та стягнув з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 850000 гривень. 29 січня 2015 рік Макарівський районний суд Київської області визнав договір позики від 20 жовтня 2008 року недійсним та стягнув з ОСОБА_2 на його користь 1520000 гривень. Для спонукання слідчого виконувати свої службові обов'язки він звернувся до прокуратури Деснянського району м. Києва з заявою на предмет порушити кримінальне провадження за статтею 367 (службова недбалість) та за статтею 382 КК України (невиконання рішення суду). 27 квітня 2015 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва Тарасенко Н.В. своєю ухвалою зобов'язала прокурора Деснянського району м. Києва Антипова внести до ЄРДР відомості за заявою ОСОБА_1 про вчинення кримінального правопорушення і розпочати досудове розслідування відносно Головатюка В.О. Він був вимушений багато разів звертатися до прокурорів всіх рівнів, включаючи Генерального прокурора України, а також до їх «попередників», але отримував тільки відписки. Додатково позивач зазначає, що протиправними діями відповідача його моральному здоров'ю спричинено значної шкоди, тому що весь період намагання поновити порушені права його життя було перенасичене негативними емоціями, психічними переживаннями. Внаслідок протиправних дій відповідача йому завдано моральних втрат, які призвели до позбавлення можливостей реалізації своїх звичок і бажань, які він міг би реалізувати не витрачаючи часу на підготовку заяв, звернень, скарг та судового позову.

В судовому засіданні позивач вимоги позову підтримав в повному обсязі.

Представник Деснянського РУГУ МВС України в місті Києві протягом судового розгляду справи вимоги позову не визнала, проти задоволення позову заперечувала посилаючись на його безпідставність та необґрунтованість. В судові засідання 23 грудня 2015 року, 29 січня 2016 року представник не з'являвся.

В судовому засіданні встановлено, що в провадженні Відділення розслідування злочинів у сфері господарської діяльності СВ Деснянського РУ ГУМВС України в місті Києві знаходиться кримінальне провадження № 0009398 від 27.06.2013 року, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Розслідуванням даного кримінального провадження займався слідчий слідчого відділення розслідування злочинів у сфері службової діяльності слідчого відділу Деснянського РУ ГУМВС України в місті Києві, старший лейтенант міліції Головатюк Владислав Олегович.

Відповідно до Наказу Головного управління в місті Києві від 11.04.2015 № 243 «Про відрядження працівників слідчих підрозділів», слідчого слідчого відділу Деснянського РУ ГУМВС України в місті Києві, старшого лейтенанта Головатюка В.О. було направлено до Генеральної прокуратури України.

У зв'язку з чим, слідчий Головатюк В.О. передав матеріали усіх кримінальних проваджень - начальникові відділення розслідування злочинів у сфері господарської діяльності СВ Деснянського РУ ГУМВС України в місті Києві (серед яких кримінальне провадження № 0009398 від 27.06.2013 в 1 томі).

В подальшому розслідування даного провадження здійснював слідчий слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської діяльності слідчого відділу Деснянського РУ ГУМВС України в місті Києві, лейтенант міліції Головня Сергій Володимирович.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва Татаурової І.М. від 25 жовтня 2013 року Постанова слідчого СВ Деснянського РУГУ МВС України в місті Києві Скоробогача В.М. про закриття кримінального провадження № 0009398 від 27 квітня 2013 року була скасована. (а.с.11)

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва Панасюка О.Г. від 25 червня 2014 року Постанова слідчого СВ Деснянського РУГУ МВС України в місті Києві Головатюка В.О. про закриття кримінального провадження № 0009398 від 18 квітня 2014 року була скасована. (а.с.18-19)

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва Котовича О.Л. встановлено, що 15 листопада 2014 року слідчим СВ Деснянського РУГУ МВС України в місті Києві Головатюком В.О. винесено постанову про закриття кримінального провадження № 0009398 за відсутністю події кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України. Постановою прокурора Ковальчука О.С. від 25 грудня 2014 року постанова слідчого була скасована. (а.с.25)

Відповідно до вимог ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 1167 ЦК України Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв'язку з ушкодженням здоров'я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв'язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв'язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Під немайновою шкодою, заподіяною юридичній особі, слід розуміти втрати немайнового характеру, що настали у зв'язку з приниженням її ділової репутації, посяганням на фірмове найменування, товарний знак, виробничу марку, розголошенням комерційної таємниці, а також вчиненням дій, спрямованих на зниження престижу чи підрив довіри до її діяльності...... Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Заслухавши пояснення сторін, вивчивши матеріали справи суд вважає доведеним факт завдання відповідачем ОСОБА_1 моральної шкоди.

Відповідно до вимог ст.. 205 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо: 1) справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства; 2) набрали законної сили рішення суду або ухвала суду про закриття провадження у справі у зв'язку з відмовою позивача від позову або укладенням мирової угоди сторін, ухвалені або постановлені з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав; 3) позивач відмовився від позову і відмова прийнята судом; 4) сторони уклали мирову угоду і вона визнана судом; 5) є рішення третейського суду, прийняте в межах його компетенції, з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, за винятком випадків, коли суд відмовив у видачі виконавчого листа на примусове виконання рішення третейського суду або повернув справу на новий розгляд до третейського суду, який ухвалив рішення, але розгляд справи у тому самому третейському суді виявився неможливим; 6) померла фізична особа, яка була однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва; 7) ліквідовано юридичну особу, яка була однією із сторін у справі.

У зв'язку з набранням чинності 07.11.2015 Законом України «Про Національну поліцію», а також відповідно до Закону України «Про центральні органи виконавчої влади», статей 104, 105, 110, 111 Цивільного кодексу України, Постанови Кабінету Міністрів від 16 вересня 2015 року № 730 «Про утворення територіальних органів Національної поліції та ліквідацію територіальних органів Міністерства внутрішніх справ», а також згідно Наказу МВС України від 30.10.2015 № 1321 «Про затвердження голів ліквідаційних комісій територіальних органів МВС України по місту Києву» та Наказу Деснянського РУ ГУМВС України в місті Києві від 05.11.2015 №175 «Про затвердження складу ліквідаційної комісії Деснянського РУ ГУМВС України в місті Києві», 06.11.2015 року державним реєстратором внесено відомості про ліквідацію районного управління до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, які оприлюднені у Бюлетені державної реєстрації № 335 (30) 2015 рік.

На виконання вимог Доручення Головного управління МВС України в місті Києві від 03.11.2015 №1/7417-Тр «Про здійснення організаційно - практичних заходів у зв'язку з набранням чинності Закону України «Про Національну поліцію» начальникам слідчих відділів райлінорганів було доручено провести інвентаризацію всіх кримінальних проваджень для подальшої передачі провадження до органів прокуратури для визначення підслідності за новоствореним слідчим підрозділом у складі Національної поліції.

Деснянське управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві є новоствореним структурним підрозділом Головного управління Національної поліції у місті Києві та не має статусу юридичної особи.

Деснянське управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві не є правонаступником Деснянського РУ ГУ МВС України в місті Києві.

З огляду на вищенаведене Деснянське управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві не може бути залучено стороною по справі.

Відповідно до вимог ст.. 206 ЦПК України, про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу. Якщо провадження у справі закривається з підстав, визначених пунктом 1 частини першої статті 205 цього Кодексу, суд повинен повідомити заявникові, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд таких справ. У разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається. Наявність ухвали про закриття провадження у зв'язку з прийняттям відмови позивача від позову не позбавляє відповідача в цій справі права на звернення до суду за вирішенням цього спору.

Керуючись ст. п.7 ст. 205 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Закрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Деснянського РУГУ МВС України в місті Києві про стягнення моральної шкоди.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя