У х в а л а

Іменем України

"01" листопада 2016 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Дніпровської районної ради, третя особи - Управління державної реєстрації Головного управління юстиції у м.Києві про визнання права власності на майно в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду м. Києва звернувся позивач ОСОБА_1 з позовом, в якому просить суд визнати за позивачем право приватної власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом після померлого ОСОБА_2, а саме квартиру АДРЕСА_1.

Також позивач долучив до позову заяву про зменшення розміру судових витрат до 3445,00 грн., обґрунтовуючи тим, що середньомісячна заробітна плата позивача становить 1581,00 грн., на його картковому рахунку обліковується 80,88 грн., позивач не має у власності об'єктів нерухомого майна.

Розглянувши позовну заяву, вважаю, що вона не відповідає вимогам ч. 5 ст. 119 ЦПК України, оскільки до позовної заяви долучено документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 3445,00 грн.

Згідно вимог ст. 9 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Кошти судового збору спрямовуються на забезпечення здійснення судочинства та функціонування органів судової влади.

Відповідно до частин 1 - 3 ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Якщо у встановлений судом строк судові витрати не будуть оплачені, заява відповідно до статті 207 залишається без розгляду, або витрати стягуються за судовим рішенням у справі, коли оплата судових витрат була відстрочена або розстрочена до ухвалення цього рішення. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Разом з тим, статтею 5 Закону України "Про судовий збір" визначений вичерпний перелік позивачів та позовів, за якими передбачено звільнення від сплати судового збору.

Згідно роз'яснень, які містяться в п. 13 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про застосування цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції" № 2 від 12.06.2009р., відповідно до положення статті 82 ЦПК суд може за наявності певних підстав своєю ухвалою лише відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі і не має права зменшити або звільнити від сплати судового збору, оскільки таке право суду надано тільки щодо судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, які визначені частиною третьою статті 79 ЦПК.

Відповідно до роз'яснень, наданих у п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до статті 8 Закону № 3674- VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

З огляду на викладене, аналізуючи наявні докази щодо майнового стану позивача в їх сукупності з іншими наданими документами, суд не вбачає підстав для зменшення сплати судового збору, оскільки з наданих позивачем доказів не вбачається, що останній не має у власності рухомого майна, інших джерел доходів, а також відсутні докази про склад сім'ї, відомості про доходи інших членів сім'ї, докази про наявність нерухомого чи рухомого майна у членів сім`ї позивача (витяги з відповідних реєстрів).

У відповідності до статті 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119, 120, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави для залишення заяви без руху.

З огляду на викладене, відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, заява підлягає залишенню без руху, позивачу необхідно в п'ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути зазначені в ній недоліки. Для усунення недоліків позовної заяви, долучити до позовної заяви документ, що підтверджує доплату судового збору, у розмірі 3445,00грн.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дніпровської районної ради, третя особи - Управління державної реєстрації Головного управління юстиції у м.Києві про визнання права власності на майно в порядку спадкування - залишити без руху та запропонувати позивачу в п'ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вищезазначені недоліки.

У випадку неусунення недоліків, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: