Р І Ш Е Н Н Я

(ЗАОЧНЕ)

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 лютого 2016 року Подільський районний суд міста Києва

в складі:

головуючого - судді - Неганової Н.В.

при секретарі - Савіцькому Я.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом

Подільської районної в м. Києві державної адміністрації до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом, посилаючись на те, що будинок АДРЕСА_1 перебуває в управлінні Подільської районної в м. Києві державної адміністрації. Квартира АДРЕСА_1 була надана ОСОБА_3 та ОСОБА_4, є неприватизованою. ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2, а ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1. На даний час квартира ніким не зайнята, заборгованість по оплаті за комунальні послуги становить 11 791 гривня 68 копійок. Відповідачі не користуються квартирою з серпня 2013 року, щодо бронювання жилого приміщення або його збереження на час відсутності у встановленому законом порядку не звертались. Позивач вважає, що відповідачі втратили право користування квартирою, оскільки не проживають в квартирі більше шести місяців. Позивач просить визнати відповідачів такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_1.

В судовому засіданні представник позивача підтримав свої позовні вимоги з тих же підстав, просив позов задовольнити, не заперечував проти заочного розгляду справи.

Відповідачі в судове засідання не з'явилися, про причини неявки не повідомили, тому суд вважав за можливе розглядати справу за їх відсутності і ухвалити заочне рішення.

Суд, вислухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 71 ЖК України, в разі тимчасової відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Якщо наймач або члени його сім'ї були відсутні з поважних причин понад шість місяців, цей строк за заявою відсутнього може бути продовжено наймодавцем, а в разі спору - судом.

Згідно з ст. 72 ЖК України визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

Пленум Верховного Суду України у п.10 постанови від 12.04.1985 року №2 «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» роз'яснив, що у справах про визнання наймача або члена його сім'ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням (ст. 71 Житлового кодексу України), необхідно з'ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. В разі їх поважності (перебування у відрядженні, у осіб, які потребують догляду, внаслідок неправомірної поведінки інших членів сім'ї тощо) суд може продовжити пропущений строк. Коли в жилому приміщенні не залишалися члени сім'ї особи, яка була відсутня, його повернення в це приміщення до часу розгляду спору в суді є істотною обставиною, але вона не може бути безспірною підставою до відмови в позові, а повинна оцінюватись у сукупності з іншими обставинами.

Як встановлено в судовому засіданні, будинок АДРЕСА_1 перебуває в управлінні Подільської районної в м. Києві державної адміністрації відповідно до п.629 таблиці 6 додатку №7 до розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 10.12.2010 року №1112 «Про питання організації управління районами в місті Києві» (а.с.5-9).

Спірне жиле приміщення являє собою двокімнатну ізольовану квартиру житловою площею 27,31 кв. м., яка знаходиться за адресою - АДРЕСА_1, є неприватизованою.

Квартира АДРЕСА_1 була надана ОСОБА_3 на сім'ю з двох осіб - неї та ОСОБА_4, що підтверджується копією ордеру №052951 серії Б від 26.04.1985 року виконкому Залізничної районної Ради народних депутатів м. Києва (а.с.16).

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2, а ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1.

В спірній квартирі зареєстровано три особи - відповідачі ОСОБА_1 і ОСОБА_2, а також померла ОСОБА_5, що підтверджується довідкою по формі 3 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» ЖЕД 708 «Синьоозерне» від 03.06.2015 року за №673 (а.с.17).

Представник позивача в суді стверджував, що на даний час спірна квартира ніким не зайнята, відповідачі з серпня 2013 року жилим приміщенням не користуються, щодо бронювання жилого приміщення або його збереження на час відсутності у встановленому законом порядку не звертались.

Положеннями ст.60 ЦПК України передбачено, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

На підтвердження своїх позовних вимог представник позивача надав акт від 02.06.2015 року та довідку від 29.05.2015 року про заборгованість.

В акті від 02.06.2015 року, затвердженому начальником ЖЕД 708 «Синьоозерне», зазначено, що комісія працівників ЖЕД 708 на запит прокуратури Подільського району м. Києва від 28.05.2015 року перевірила фактичне проживання в квартирі АДРЕСА_1. На момент перевірки двері в квартиру ніхто не відкрив. Зі слів сусідки поруч розташованої квартири №57 ОСОБА_6 з'ясовано, що після смерті ОСОБА_5 з серпня 2013 року ніхто в квартирі не мешкав та не з'являвся. На минулому тижні приблизно о 01 годині приходив в квартиру син померлої ОСОБА_1, який цікавився хто на даний час мешкає в їх квартирі. Через декілька днів приходила жінка, яка назвалась тіткою ОСОБА_1, при розмові з'ясувалось, що вона та ОСОБА_1 не знали, що ОСОБА_5 померла, оскільки не підтримували родинних відносин, бо покійна вела аморальний спосіб життя (а.с.21).

З довідки КП «Синьоозерне» від 29.05.2015 року за №12 вбачається, що по квартирі АДРЕСА_1 станом на 01.05.2015 року заборгованість по сплаті за житлово-комунальні послуги становить 11 791 гривня 68 копійок (а.с.20).

Суд вважає, що наявність заборгованості за житлово-комунальні послуги не свідчить про не проживання відповідачів в спірній квартирі, а лише говорить по те, що такі послуги не оплачуються мешканцями квартири.

Щодо відомостей про не проживання відповідачів у спірній квартирі, викладених у вказаному вище акті від 02.06.2015 року, складеному комісією працівників ЖЕД 708 «Синьоозерне», то вони спростовуються даними, викладеними в акті від 31.12.2015 року та листі від 15.01.2016 року, які складені КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району міста Києва», про те, що судова повістка вручена ОСОБА_1 за адресою спірного житлового приміщення, й при спілкуванні з ОСОБА_1 з'ясовано, що його сестра ОСОБА_2 на даний час знаходиться за кордоном в Італії (а.с.62,64).

Пояснення сусідки з квартири №57 ОСОБА_6, про які йдеться у акті від 02.06.2015 року, суд не може прийняти до уваги, оскільки про допит ОСОБА_6 в якості свідка представник позивача клопотання не заявляв, а отже вона в якості свідка не допитувалась, а також вона не надавала письмових пояснень.

Жодних інших доказів на підтвердження позовних вимог позивач суду не надав.

Враховуючи наведене вище, суд вважає, що позивачем не доведений факт відсутності відповідачів у спірному жилому приміщенні понад встановлені строки без поважних причин.

З огляду на викладене позов задоволенню не підлягає.

На підставі ст.ст.71, 72 ЖК України, керуючись ст.ст.10, 11, 209, 213, 214, 215, 218, 226 ЦПК України,

суд

В И Р І Ш И В :

Подільській районній в м. Києві державній адміністрації в задоволенні позову до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням, відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва протягом десяти днів з дня проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя Н. В. Неганова