Справа № 2-395/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 березня 2016 року Солом'янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Кізюн Л.І.

при секретарі: Слепусі О.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського району м. Києва» до ОСОБА_1, треті особи: ОСОБА_2, Комунальне підприємство «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна», про зобов'язання надати доступ до квартири, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся в суд з позовом до ОСОБА_1 про про зобов'язання надати доступ до квартири, у якому просив зобов'язати відповідача надати доступ до квартири АДРЕСА_1 для виконання ремонтних робіт, а саме для внутрішньо будинкових мереж гарячого водопостачання, які розташовані під квартирою.

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач зазначав, йому належать функції з утримання та обслуговування будинку АДРЕСА_1.

На адресу позивача надходили звернення щодо прориву внутрішньо будинкових мереж у технічному підпіллі від квартири АДРЕСА_1, мешканці якої не надають доступу до інженерних мереж комунікацій.

Позивачем було направлено відповідачу попередження щодо надання доступу до внутрішньо будинкових інженерних мереж, які знаходяться під квартирою АДРЕСА_1.

Оскільки відповідач не отримує попередження, то позивач змушений звернутися з позовом до суду.

Ухвалами суду від 05 листопада 2015 року в якості третіх осіб у справі залучено ОСОБА_2 та Комунальне підприємство «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна».

Представник позивача у судовому засіданні підтримала позовні вимоги в повному обсязі та просила позов задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні позов не визнала та просила у його задоволенні відмовити, посилаючись на безпідставність позовних вимог.

Третя особа ОСОБА_2 у судовому засіданні просила у задоволенні позову відмовити та пояснила, що з квартири, доступ до якої просить надати позивач, немає доступу до внутрішньо будинкових мереж, що розташовані під квартирою. Також зазначила, що неодноразово надавала сантехніку можливість потрапити до квартири.

Представник третьої особи Комунального підприємства «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна» у судове засідання не з'явився, хоча третю особу належним чином було повідомлено про день, час і місце розгляду справи, а тому суд вважає за можливе проводити розгляд справи за його відсутності.

Суд, заслухавши представників сторін, третю особу, свідка, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до вимог статті 214 ЦПК під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин.

Судом було роз'яснено позивачу зазначені статті.

Крім того, судом було роз'яснено позивачу його право шляхом подання письмової заяви змінити предмет або підставу позову до початку розгляду судом справи по суті, що передбачено ст. 31 ЦПК України.

Судом встановлено, що згідно з даними довідки (форма 3) ЖЕЖ №901 від 12 червня 2015 року квартира АДРЕСА_1 приватизована, у ній зареєстровані власник особового рахунку ОСОБА_1 та її дочка ОСОБА_2 (а.с. 6).

Відповідно до даних обліку звернень за заявкою у будинку АДРЕСА_1 сталося пошкодження труб водопостачання, власник квартири АДРЕСА_1 не надає доступу до квартири (а.с.9).

Майстром технічної дільниці ОСОБА_3, майстром ремонтної дільниці ОСОБА_4, слюсарем-сантехніком ОСОБА_5 було проведено обстеження лотку підпілля в межах квартири АДРЕСА_2 та в рамці управління, яка межує з квартирою АДРЕСА_1 та встановлено, що під час пробної подачі гарячої води витоки спостерігалися від квартири АДРЕСА_1. Доступу до інженерних комунікацій мешканці квартири АДРЕСА_1 не надають. (а.с. 19).

Згідно з даними актів (а.с.а.с.16, 17, 18) вручити попередження стосовно надання доступу до квартири АДРЕСА_1 мешканцям квартири неможливо.

Згідно з ч. 3 ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до статті 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього кодексу.

Статтею 17 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», на який посилається позивач, передбачено, що споживач зобов'язаний забезпечити доступ до мережі, арматури, засобів обліку, розподільчих систем представників виконавця/виробника за наявності в них відповідного посвідчення:

1) для ліквідації аварій - цілодобово;

2) для встановлення і заміни санітарно-технічного та інженерного обладнання, проведення технічних та профілактичних оглядів, зняття контрольних показників засобів обліку тощо - згідно з істотними умовами договору.

Працівники виконавця/виробника повинні поважати права споживачів, перебувати (відвідувати) тільки в тих приміщеннях, де розташоване обладнання, перевірка, ремонт, огляд якого відбувається.

У невідкладних випадках, пов'язаних з урятуванням життя людей та майна, може бути здійснене проникнення до житла та іншого володіння особи для проведення в них огляду та ліквідації аварій без отримання згоди споживача (несанкціонований доступ) у порядку, встановленому цією статтею.

Якщо споживач відсутній і при цьому немає можливості встановити зв'язок з ним з метою його інформування про необхідність негайного прибуття до приміщення або він відмовляється допустити в займані ним приміщення представників виконавця/виробника і при цьому є об'єктивні підстави вважати, що аварія, неполадки, які унеможливлюють надання житлово-комунальних послуг іншим споживачам, відбулися саме в цих приміщеннях, - доступ у приміщення відбувається без отримання згоди споживача (несанкціонований доступ).

Представник виконавця/виробника попереджає споживача, який присутній, але відмовляється допустити до житла та іншого володіння, про здійснення несанкціонованого доступу.

Під час здійснення несанкціонованого доступу і до повного завершення робіт, визначених частиною сьомою цієї статті, повинні бути присутні: представник виконавця/виробника, представник балансоутримувача/управителя, Національної поліції, аварійно-ремонтної бригади та споживач з будь-якого із суміжних приміщень.

Під час несанкціонованого доступу на аварійно-ремонтну бригаду покладаються такі обов'язки:

1) забезпечення доступу в приміщення шляхом порушення конструктивної цілісності вхідних дверей або вікон у приміщенні після погодження своїх дій з іншими учасниками несанкціонованого доступу;

2) здійснення огляду місця аварії, неполадки, що унеможливлюють надання житлово-комунальних послуг іншим споживачам;

3) проведення ремонтних та відновлювальних робіт;

4) термінове відновлення конструктивної цілісності вхідних дверей, вікон приміщення, що були пошкоджені під час несанкціонованого доступу, і проведення ремонтних та відновлювальних робіт, але не більше ніж протягом доби з часу проведення несанкціонованого доступу;

5) дотримання прав громадян, які проживають у цих приміщеннях, мінімізація негативних наслідків несанкціонованого доступу, зокрема щодо їх майна та обмеження доступу лише приміщеннями, необхідними для проведення робіт.

Представник виконавця/виробника складає акти про проведення несанкціонованого доступу та про проведення ремонтних та відновлювальних робіт, які підписуються всіма учасниками несанкціонованого доступу. В актах обов'язково зазначаються: підстави для несанкціонованого доступу, відмітка про попередження споживача із зазначенням часу та осіб, які вели переговори із споживачем, у разі, якщо вони були проведені, причина та місце виникнення аварії, неполадки, перелік виконаних робіт, прізвище, ім'я, по батькові та посади учасників несанкціонованого доступу. Оригінали складених актів зберігаються у виконавця/виробника, іншим учасникам несанкціонованого доступу видаються копії, завірені печаткою виконавця.

Представник виконавця/виробника опечатує відновлені двері, вікна власною печаткою та ставить підпис, час і дату опечатування.

Згідно зі ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право:

1) одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг;

2) одержувати в установленому законодавством порядку необхідну інформацію про перелік житлово-комунальних послуг, їх вартість, загальну вартість місячного платежу, структуру ціни/тарифу, норми споживання, порядок надання житлово-комунальних послуг, їх споживчі властивості тощо;

3) на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров'ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг;

4) на усунення протягом строку, встановленого договором або законодавством, виявлених недоліків у наданні житлово-комунальних послуг;

5) на зменшення розміру плати за надані послуги в разі їх ненадання або надання не в повному обсязі, зниження їх якості в порядку, визначеному договором або законодавством;

6) на несплату вартості житлово-комунальних послуг за період тимчасової відсутності споживача та/або членів його сім'ї при відповідному документальному оформленні, а також за період фактичної відсутності житлово-комунальних послуг, визначених договором у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України;

7) отримувати від виконавця компенсацію в розмірі, визначеному договором, рішенням суду або законодавством, за перевищення нормативних термінів на проведення аварійно-відновлювальних робіт;

8) на перевірку кількості та якості житлово-комунальних послуг у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Споживач має право на укладення договору з виконавцем відповідних послуг на профілактику, повірку, а також заміну або ремонт санітарно-технічних приладів, пристроїв, обладнання та засобів обліку, що вийшли з ладу.

Споживач зобов'язаний:

1) укласти договір на надання житлово-комунальних послуг, підготовлений виконавцем на основі типового договору;

2) своєчасно вживати заходів щодо усунення виявлених неполадок, пов'язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з власної вини;

3) забезпечувати цілісність засобів обліку комунальних послуг та не втручатися в їх роботу;

4) за власний рахунок ремонтувати та міняти санітарно-технічні прилади і пристрої, обладнання, що вийшли з ладу з його вини;

5) оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом;

6) дотримуватися правил пожежної і газової безпеки, санітарних норм;

7) допускати у приміщення, будинки і споруди представників виконавця/виробника в порядку, визначеному законом і договором, для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних і профілактичних оглядів та перевірки показників засобів обліку;

8) дотримуватися вимог житлового та містобудівного законодавства щодо здійснення ремонту чи реконструкції приміщень або їх частин, не допускати порушення законних прав та інтересів інших учасників відносин у сфері житлово-комунальних послуг;

9) своєчасно проводити підготовку жилого будинку, помешкання (в якому він проживає або яке належить йому на праві власності) та його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період;

10) у разі несвоєчасного здійснення платежів за житлово-комунальні послуги сплачувати пеню у встановлених законом чи договором розмірах.

Разом з тим, позивачем не надано суду належних та допустимих доказів, які б підтверджували викладені ним обставини про те, що позивач є виконавцем житлово-комунальних послуг у будинку АДРЕСА_1.

Позивачем також не надано суду належних та допустимих доказів наявності у квартирі, доступ до якої він просить надати, внутрішньо будинкових мереж.

З пояснень представника відповідача та третьої особи вбачається, що у квартирі відсутні внутрішньо будинкові мережі та відсутні будь-які засоби доступу до внутрішньо будинкових мереж, що знаходяться під квартирою.

Суд критично оцінює надані позивачем копії акт від 20 січня 2016 року (а.с. 76) та технічну документацію (а.с. 77), оскільки з них не вбачається даних про наявність у квартирі АДРЕСА_1 доступу до внутрішньо будинкових мереж, що знаходяться під квартирою.

Позивачем також не доведено суду викладені ним обставини про те, що доступ до внутрішньо будинкових мереж, що знаходяться під квартирою АДРЕСА_1, можливий лише з цієї квартири.

Крім того, у судовому засіданні встановлено, що відповідач та третя особа неодноразово надавали доступ до квартири слюсарю-сантехніку.

Свідок ОСОБА_5 у судовому засіданні пояснив, що мав можливість доступу до квартири АДРЕСА_1, однак там немає люків, які б давали можливість доступу до внутрішньо будинкових мереж, що знаходяться під квартирою.

Таким чином, судом встановлено, що позов є необґрунтованим і безпідставним, а тому задоволенню не підлягає.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 10, 27, 31, 60, 209, 214, 215 ЦПК України, на підставі ст.ст. 17, 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», -

в и р і ш и в :

У позові Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського району м. Києва» до ОСОБА_1, треті особи: ОСОБА_2, Комунальне підприємство «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна», про зобов'язання надати доступ до квартири - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до Апеляційного суду м. Києва через районний суд. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Л.І. Кізюн