overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Первомайський міськрайонний суд Харківської області
Справа № 632/628/16-ц
провадження № 2/632/298/16
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

"11" квітня 2016 р. Первомайський міськрайонний суд Харківської області у складі:

головуючого - судді Кочнєва О.В.,

за участю секретаря - Бойченко С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Первомайський Харківської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

16 березня 2016 року позивач звернувся до суду з позовом про розірвання шлюбу, в якому зазначає, що він з відповідачем по справі ОСОБА_2 перебуває у шлюбі з 23.08.2013 року, який було зареєстровано Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Первомайському реєстраційної служби Первомайського міськрайонного управління юстиції у Харківській області, за актовим записом № 128. Від шлюбу мають неповнолітнього сина - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, який мешкає разом з матір'ю. Сімейне життя не склалося, в сім'ї з різних причин виникали сварки, внаслідок чого подружжя втратило почуття поваги та любові один до одного. Все вищевикладене призвело до розпаду сім'ї, шлюбних стосунків подружжя не підтримує вже більше ніж пів року та спільного господарства не веде, примирення між подружжя неможливе.

Позивач у судове засідання не прибув, проте надав суду заяву про розгляд справи без його участі, на задоволенні позову наполягає.

Від відповідача до суду надійшла заява, з якої вбачається, що вона згодна на розірвання шлюбу, просить розглянути справу без її участі та залишити їй прізвище ОСОБА_3.

Враховуючи, що обидві сторони до суду не прибули, суд відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України вважає за доцільне ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів без участі сторін та без фіксації процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, оскільки причини розпаду сім'ї на які посилається позивач, є поважними і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, що має істотне значення.

Суд приходить до висновку, що сім'я розпалась остаточно, зберегти її не видається можливим, тому шлюб потрібно розірвати.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 110, 112,113 СК України,

ст. ст. 3, 10, 11, ч.1 ст. 88, ч.2 ст.197, 209, 212, 214-215 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 23.08.2013 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Первомайському реєстраційної служби Первомайського міськрайонного управління юстиції у Харківській області, за актовим записом № 128 між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 р.н, яка зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_2 - розірвати.

Після розірвання шлюбу відповідачу залишити прізвище ОСОБА_2.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду Харківської області через Первомайський міськрайонний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення (отримання копії).

Суддя: О. В. Кочнєв
Суддя Горчакова О. І.
Справа № 644/3234/16-ц
Провадження № 2-н/644/237/16
С У Д О В И Й Н А К А З
11 квітня 2016 року м. Харків
Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Керуючись ст. ст. 95-106 ЦПК України, ст. 526 ЦК України, ст. 64, 68 ЖК України, -
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя: _______________________________________ О.І.Горчакова
Згідно зі статтею 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування.
Відповідно до статті 106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Заява про скасування судового наказу розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні (стаття 105-1 ЦПК України).
Судовий наказ набрав чинності __________ 201__ року.
Строк пред'явлення судового наказу до виконання _________ 201__ року.
Строк видачі судового наказу ____________ року.
Суддя____________________ О.І.Горчакова
підпис ініціали, прізвище судді, який видав судовий наказ
Місце печатки суду
Відмітки про виконання судового наказу
Дата надходження судового наказу на виконанняПовне найменування установи, підприємства, організації, у якій знаходився судовий наказ на виконанніЗагальна сума, відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до органу державної виконавчої служби чи стягувачевіПідстава повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства, організації (з прикладанням печатки)Примітки
Інші відмітки __________________________________________________________________________________
__________________________________________________________________________________,
__________________________________________________________________________________,
__________________________________________________________________________________,
__________________________________________________________________________________,
_________________________________________________________________________________,
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 березня 2016 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Зарицької Ю. Л. ,

при секретарі - Демченко Л. П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Подільського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з зазначеним вище позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що спільне життя з відповідачкою не склалось. З 4 липня 2015 року подружні відносини припинились, з цього часу спільне господарство не ведуть. Позивач зазначив, що шлюб зберегти неможливо, тому і просить його розірвати.

В судовому засіданні позивач позов підтримав, просив задоовлити. Відповідачка проти задоволення позову не заперечувала.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що 18 жовтня 2014 року між сторонами було зареєстровано шлюб, про що видано свідоцтво про шлюб (а.с.3).

Спільного господарства подружжя не веде з 4 липня 2015 року, сімейних стосунків не підтримують, мешкають окремо, сім'я сторін існує формально.

Підставами для припинення шлюбно-сімейних стосунків було те, що сторони мають різні погляди на подружні обов'язки та сім'ю, не можуть прийти однієї думки при вирішенні сімейних проблем, а також сварки, які відбувались між сторонами з цього приводу.

За час, наданий судом, примирення сторони не досягли.

Відповідно до ч.2 ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

З урахуванням наведеного вище, суд не вважає за можливе в подальшому сім'ю сторін зберегти міцною та здоровою, подальше спільне життя може суперечити інтересам сторін та вважає за необхідне їх шлюб розірвати.

На підставі ст. ст. 104, 110, 112 СК України, керуючись ст. ст. 3, 10, 11, 60, 209, 212-215, 294 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов задоволити.

Шлюб, зареєстрований 18 жовтня 2014 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Миронівського районного управління юстиції в у Київській області (а/запис № 113) між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - розірвати.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Подільський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Суддя Ю. Л. Зарицька
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
№ 22-ц/796/5514/2016 Головуючий в І-й інстанції: Коренюк А.М.
У Х В А Л А

11 березня 2016 року суддя cудової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва Вербова І.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа - ОСОБА_5, про поділ домоволодіння в натурі, стягнення грошової компенсації вартості частки майна та вселення, за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 16 лютого 2016 року,

у с т а н о в и л а :

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 16 лютого 2016 року позов задоволено частково.

Не погодившись із таким рішенням, третя особа ОСОБА_5 звернулася до суду з апеляційною скаргою, яка не оплачена судовим збором.

Відповідно до п. п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 8 липня 2011 року (в редакції від 1 вересня 2015 року) ставка судового збору встановлюється у такому розмірі за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду - 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

При поданні позовної заяви до суду позивачем сплачено 8,50 грн. (том І, а. с. 2).

Отже, розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення по даній справі становить 9,35 грн. (8,50 грн. х 110 %).

Зазначена сума повинна бути сплачена на розрахунковий рахунок 0010, отримувач коштів - УДКС у Солом'янському р-ні м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, банк отримувача - ГУ ДКСУ у м. Києві, код банку отримувача - 820019. Суду надати оригінал квитанції про оплату судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Згідно з ч. 2 ст. 297 ЦПК України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 295 ЦПК України, а також у разі несплати судового збору, застосовуються положення статті 121 ЦПК України.

Оскільки вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення її недоліків (особі, яка подала апеляційну скаргу, необхідно сплатити судовий збір у вказаному розмірі та надати суду оригінал квитанції).

На підставі наведеного та керуючись статтями 121, 297 ЦПК України, суддя

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 16 лютого 2016 року залишити без руху.

Надати строк для усунення зазначених недоліків - п'ять днів з дня отримання апелянтом копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: І. М. Вербова
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа №88-ц/796/23/2016 Головуючий у 1 інстанції - Лук'яненко Л.М.
06.70/32/2016 Доповідач - Андрієнко А.М.
У Х В А Л А

12 березня 2016 року суддя судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва Андрієнко А.М., розглянувши заяву ОСОБА_2 про повернення судового збору у справі за заявою ОСОБА_2 про перегляд у зв'язку з нововиявленими обставинами рішення Апеляційного суду м. Києва від 05 червня 2013 року у справі за позовом ПАТ «Сведбанк» до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки‚

Встановила:

16.01.2016 року ОСОБА_2 звернулася до Апеляційного суду м. Києва з заявою про перегляд у зв'язку з нововиявленими обставинами рішення Апеляційного суду м. Києва від 05 червня 2013 року.

Однак, дана заява не відповідає вимогам ч. 3 ст. 364 ЦПК України, оскільки судовий збір сплачено не в повному обсязі та на невірний рахунок. До заяви додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 275,61 грн. на рахунок №0009.

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 22 лютого 2016 року на підставі ст.ст.121, 364-1 ЦПК України заяву про перегляд у зв'язку з нововиявленими обставинами було залишено без руху, надано строк для усунення недоліків заяви (сплати судового збору та надання до суду оригіналу квитанції)‚ роз'яснені правові наслідки невиконання вимог цієї ухвали.

09.03.2016 року ОСОБА_2 звернулася до Апеляційного суду м. Києва з заявою про повернення судового збору, в якій просила повернути помилково сплачені грошові кошти.

Як зазначено в абзаці другому пункту 5 Постанови Пленуму ВССУ від 17.10.2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», встановивши, що судовий збір сплачено не за місцем розгляду справи, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без руху та пропонує сплатити судовий збір до бюджету за місцем розгляду справи (стаття 121 ЦПК) і одночасно цією ж ухвалою відповідно до Порядку повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного або місцевого бюджетів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 03 вересня 2013 року № 787 та зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 25 вересня 2013 року за № 1650/24182, вирішує питання про повернення помилково сплаченого судового збору.

Оскільки при постановленні ухвали про залишення заяви без руху суд не вирішив питання про повернення помилково сплаченого судового збору, заява ОСОБА_2 про повернення судового збору підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 7 ЗУ «Про судовий збір», Постановою Пленуму ВССУ від 17.10.2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» суддя

Ухвалила:

Клопотання ОСОБА_2 задовольнити.

Повернути ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 275,61 грн., сплачений відповідно до квитанції від 16.01.2016 року у розмірі 275,61 грн. до ГУ ДКСУ у м. Києві на розрахунковий рахунок № 0009, ЄДРПОУ - 37962074, МФО - 820019.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/19780/15-ц

пр. № 2-о/759/145/16

01 березня 2016 року Святошинський районний суд м.Києва

в складі: головуючого- судді Кириленко Т.В.

при секретарі Євфіменко К.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за заявою ОСОБА_1, зацікавлена особа - Ірпінська міська державна нотаріальна контора Київської області про встановлення факту родинних відносин, суд, -

В С Т А Н О В И В:

Заявниця звернулась до суду із заявою, в якій просить встановити факт, що є рідною тіткою ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 - сина її рідного брата ОСОБА_3, оскільки у неї не збереглися свідоцтва про її народження та народження її брата. Встановлення даного факту потрібно їй для отримання свідоцтва про право на спадщину, що відкрилась після смерті ОСОБА_2

Зацікавлена особа в судове засідання не з'явилась, просить слухати справу у відсутність її представника.

Суд, вислухавши пояснення представника заявниці, свідків, дослідивши письмові докази, вважає, що заява підлягає задоволенню з таких підстав.

Як встановлено в судовому засіданні, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 24.06.2015р. /ас 9-10/.

Згідно свідоцтва про народження батьками ОСОБА_2 зазначені ОСОБА_3 та ОСОБА_4 /ас 12/.

Відповідно до свідоцтва про смерть, ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2. /ас 11/.

З свідоцтва про шлюб вбачається, що ОСОБА_5, яка народилась в с. Олександрівка Жуковського району Брянської області ІНФОРМАЦІЯ_3. уклала шлюб з ОСОБА_6 та змінила прізвище на «ОСОБА_5» /ас 13/.

Згідно повідомлень про відсутність записів актів громадянського стану записи актів про народження ОСОБА_5 та ОСОБА_3 по Жуковському району Брянської області в архіві відсутні /ас 16/.

Як пояснила свідок ОСОБА_7, вона були дружиною ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1, пам'ятає його батька ОСОБА_3 і добре знає сестру його батька - позивачку ОСОБА_1 На час смерті ОСОБА_2 їх шлюб був розірваний, дітей від шлюбу не було.

Свідок ОСОБА_8 суду пояснила, що добре знала ОСОБА_2 та його тітку - ОСОБА_1

Пояснення свідків про те, що заявниця та батько ОСОБА_2 - ОСОБА_3 є рідними сестрою та братом також підтверджуються наданими фотографіями /ас 56-62/.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 ЦК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Таким чином суд вважає встановленим, що заявниця ОСОБА_1 є рідною тіткою ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1

З копії спадкової справи вбачається, що заявниця звернулась з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, а тому встановлення даного факту їй необхідно для отримання свідоцтва про право на спадщину, тобто тягне за собою юридичні наслідки.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 57, 60, 88, 209, 212, 213, 214, 215, 218, 256-259 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Заяву задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4 народження є рідною тіткою ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_5

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через районний суд протягом 10 днів.

Суддя
СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/2061/16
ун. № 759/1140/16-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2016 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду міста Києва Семаніва Ю.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ спільної сумісної власності,

В С ТА Н О В И В:

Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про поділ спільної сумісної власності.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 28 січня 2016 року вищевказану позовну заяву залишено без руху та надано п'ятиденний строк для усунення недоліків, з підстав не сплати судового збору та необхідності уточнення позовних вимог.

Позивачу ОСОБА_2 направлялась копія ухвали суду, про що свідчить зворотній корінець поштового повідомлення від 05.03.2016, про повернення за закінченням встановленого терміну зберігання.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь - який позов, що стосується його цивільних прав і обов'язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожнадержава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладнийрух. Також Європейський суд з прав людини зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним ( Рішення Суду у справі " Жоффре де ля Прадель проти Франції " від 16 грудня 1992 року).

У відповідності до ч. 2 ст. 121 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений судом строк не виконає у повному обсязі вимоги викладені в ухвалі про усунення недоліків, позовна заява вважається не поданою та повертається позивачу.

Відповідно до приписів ч. 5 ст. 121 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовною заявою.

Керуючись ч. 2 ст. 121, п.3 ч.1 ст. 293, 294, ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ спільної сумісної власності - визнати неподаною та повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати позивачу разом із позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Святошинський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Ю.В. Семаніва
У Х В А Л А

22 березня 2016 року м. Київ

Суддя Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ Мостова Г.І.,розглянувши касаційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 - на рішення Центрального районного суду м. Миколаєва від 05 січня 2016 року та ухвалу апеляційного суду Миколаївської області від 18 лютого 2016 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «УкрСибБанк» до ОСОБА_2, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про стягнення заборгованості за кредитним договором; за зустрічним позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «УкрСибБанк» про визнання кредитного договору недійсним; за зустрічним позовом ОСОБА_4 до Публічного акціонерного товариства «УкрСибБанк» про визнання договору поруки припиненим; за позовом ОСОБА_5 до Публічного акціонерного товариства «УкрСибБанк» про визнання договору поруки припиненим,

в с т а н о в и в:

Подана касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду касаційним судом, оскільки, в порушення вимог ч. 5 ст. 326 ЦПК України до касаційної скарги не додано належним чином оформленої копії рішення суду першої інстанції, яка згідно п. 13.7 Інструкції з діловодства в місцевих загальних судах, апеляційних судах областей, апеляційних судах міст Києва та Севастополя, Апеляційному суді Автономної Республіки Крим та Вищому спеціалізованому суді України з розгляду цивільних і кримінальних справ, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 17 грудня 2013 року № 173, повинна бути засвідчена відбитком гербової печатки суду. Якщо копія судового рішення складається з кількох аркушів, вона має бути прошнурована нитками на п'ять проколів, а на зворотному боці останнього аркуша - скріплена підписом судді, працівника апарату суду, засвідчена відбитком гербової печатки суду, із зазначенням кількості зшитих аркушів.

Також на порушення вимог ст. 42 та ч. 4 ст. 326 ЦПК України до касаційної скарги, поданої представником, на підтвердження його повноважень не додано оригінал або належним чином завірена копія довіреності.

Відповідно до ч. 2 ст. 328 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 326 цього Кодексу, а також у разі несплати суми судового збору застосовуються положення статті 121 цього Кодексу, про що суддею-доповідачем постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи наведене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявникові строк для усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст. 121, 328 ЦПК України,

у х в а л и в:

Касаційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 - на рішення Центрального районного суду м. Миколаєва від 05 січня 2016 року та ухвалу апеляційного суду Миколаївської області від 18 лютого 2016 року залишити без руху та надати для усунення вказаних недоліків строк до 12 травня 2016 року, але не пізніше п'яти днів з моменту отримання цієї ухвали.

У разі невиконання вимог суду, касаційна скарга буде визнана неподаною й повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Вищого спеціалізованого

суду України з розгляду цивільних

і кримінальних справ Г.І. Мостова