ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
провадження № 2/753/1361/16
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

"02" лютого 2016 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді КАЛІУШКА Ф.А.

при секретарі ДЕАК Ю.В.

за участю

позивача не з'явився;

відповідача не з'явився;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності на спадкове майно

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_1) звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла ОСОБА_5, яка була дружиною позивача. Після її смерті відкрилась спадщина - 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 за заповітом. Позивач звернувся до П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори за отриманням свідоцтва на право на спадщину за заповітом на ? частину спірної квартири, але нотаріусом у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на вказане майно відмовлено, через відсутність реєстрації правовстановлюючого документу згідно чинного законодавства на нерухоме майно, що і зумовило звернення позивача до суду з позовом про визнання права власності на спадкове майно за заповітом, зокрема на 1/2 частини квартири АДРЕСА_1

Ухвалою суду від 11 листопада 2015 року відкрито провадження у даній справі та призначено її розгляд у судовому засіданні. Крім того, ухвалою суду від 24 грудня 2015 року замінено неналежних відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 належним відповідачем Київською міською радою (далі по тексту - відповідач, КМР).

Позивач у судове засідання не з'явився, однак подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, у заяві позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив суд їх задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечував.

Відповідач в судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи у його відсутність до суду не надходило.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність відповідача та ухвалити заочне рішення відповідно до ч. 4 ст. 169, стст. 224-226 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України), оскільки позивач не заперечував проти заочного розгляду справи.

Повно, всебічно та об'єктивно дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом, ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла ОСОБА_5, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2, яка відповідно до свідоцтва про одруження була дружиною позивача.

23 січня 2004 року ОСОБА_5 було складено нотаріально посвідченим заповіт, відповідно до якого вона заповіла належні їй 1/2 частину квартири за АДРЕСА_1 та земельну ділянку, яка знаходиться в м. Києві за адресою: АДРЕСА_2 своєму чоловіку ОСОБА_1.

З матеріалів спадкової справи №1509/2014, заведеної П'ятнадцятою київською державною нотаріальною конторою після смерті ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року, вбачається наступне.

28 листопада 2014 року року позивач звернувся з заявою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину за заповітом на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1, проте 23.06.2015 року постановою нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на вказане майно відмовлено, через відсутність реєстрації правовстановлюючого документу згідно чинного законодавства на нерухоме майно.

Проте, згідно довідки Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна НОМЕР_3 від 16.04.2015 року 1/2 частина квартири АДРЕСА_1 на праві власності зареєстрована за ОСОБА_5 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Відділом приватизації державного житлофонду Харківської районної державної адміністрації м. Києва 17.09.1997 року, наказ №14408.

Відповідно до вимог ст. 1216 Цивільного кодексу України (далі по тексту - ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За приписами статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частинами першою та третьою ст. 1296 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Стаття 1297 ЦК України встановлює обов'язок спадкоємця, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Згідно з вимогами ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою.

Згідно зі ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

За змістом ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а статтею 16 цього Кодексу встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого, немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту, зокрема, може бути визнання права.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Статтею 41 Конституції України встановлено, що кожен має право володіти, користуватися та розпоряджатися своєю власністю.

З огляду на те, що відповідно до вимог закону позивач належним чином прийняв спадщину після померлої ОСОБА_5, але не може оформити на це майно право власності, що унеможливлює в повній мірі володіти та користуватись ним, а також виходячи з положень ст. 19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень», за яким рішення суду стосовно речових прав на нерухоме майно є правовстановлюючим документом, що підтверджує право власності на вказане майно, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі та визнання за позивачем права на спадкове майно за заповітом, зокрема на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1

На підставі викладеного та керуючись стст. 15, 16, 321, 328, 392, 1216, 1217, 1218, 1220, 1223, 1296, 1297 Цивільного кодексу України, стст. 57, 60, 169, 208, 209, 212 - 215, 218, 224- 226 Цивільного процесуального кодексу Украйни, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1) право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_5.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. У разі якщо рішення було проголошено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

СУДДЯ Ф.А.КАЛІУШКО