справа №619/335/16-ц
провадження №2/619/440/16
РІШЕННЯ

іменем України

11 березня 2016 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого - суддіБолибок Є.А.
за участюсекретаря судового засіданняМолотко А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Дергачівської районної державної адміністрації Харківської області, в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_3, до ОСОБА_4, треті особи: служба у справах дітей Дергачівської районної державної адміністрації Харківської області, Дергачівська місцева прокуратура Харківської області, про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів, -

встановив:

Дергачівська районна державна адміністрація Харківської області, в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_3, до ОСОБА_4, треті особи: служба у справах дітей Дергачівської районної державної адміністрації Харківської області, прокуратура Дергачівського району Харківської області, в якій просила позбавити батьківських прав ОСОБА_5 у відношенні його малолітньої дитини ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1; стягнути аліменти з ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, на утримання малолітньої дитини ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, у розмірі ? частини всіх видів доходів щомісячно, але не менше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня подачі позову до суду до досягнення ним повноліття на користь опікуна чи піклувальника, прийомних батьків, або державного дитячого закладу (в залежності від форми влаштування дитини). В обґрунтування позову позивач зазначив, що малолітня дитина ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, перебуває на обліку служби у справах дітей райдержадміністрації, як така що, опинилися в складних життєвих обставинах з 10.12.2015 року. До служби у справах райдержадміністрації дітей звернулася громадянка ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_3, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1, з письмовим повідомленням про те, що в її сім'ї проживає малолітній онук ОСОБА_6, який залишився без піклування батьків. Батьки дитини громадянин ОСОБА_4 та громадянка ОСОБА_8 розлучилися 30.11.2004 року. Після розлучення хлопчик прожив разом з матір'ю та перебув на її утриманні. Мати дитини громадянка ОСОБА_8 померла ІНФОРМАЦІЯ_4. Батько ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2, повністю самоухиляється від виконання батьківських обов'язків та утримання своєї малолітньої дитини, тривалий час з сином не проживає, не спілкується, не підтримує з ним родинних стосунків. Службою у справах дітей райдержадміністрації було проведено роботу щодо з'ясування обставин невиконання громадянином ОСОБА_5 батьківських обов'язків. Під час бесіди з громадянином ОСОБА_5 він написав заяву на ім'я голови райдержадміністрації з проханням розглянути питання про позбавлення його батьківських прав у відношенні малолітнього ОСОБА_9 у зв'язку з тим, що він не проживає з ним та родинних стосунків тривалий час не підтримує. На підставі заяви громадянки ОСОБА_7 та акту обстеження житлово-побутових умов, малолітню дитину ОСОБА_9 тимчасово влаштовано на проживання в її сім'ю. Після встановлення малолітній дитині ОСОБА_9 статусу дитини, позбавленої батьківського піклування, громадянка ОСОБА_7 має намір оформити опіку над дитиною.

У судове засідання ОСОБА_4 не з'явився, подав заяву, в якій вказав, що з вимогами позовної заяви згоден, заперечень проти задоволення позову не має, справу просить розглядати у його відсутність.

У судове засідання представник Дергачівської районної державної адміністрації Харківської області не з'явився, подала до суду заяву, в якій позов підтримала повністю, просила його задовольнити, справу просила розглядати у її відсутність.

У судове засідання представники служби у справах дітей Дергачівської районної державної адміністрації Харківської області не з'явився, начальник служби подала до суду заяву, в якій позов підтримала повністю, просила його задовольнити, справу просила розглядати у її відсутність.

Прокурор Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області Сердюк К.В. позов підтримала повністю, просила його задовольнити.

Судом встановлені обставини і визначені відповідно до них правовідносини.

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1, виданого Черкасько-Лозівською сільською радою Дергачівського району Харківської області, ОСОБА_11, народився ІНФОРМАЦІЯ_1, його батьками є: батько - ОСОБА_4, мати - ОСОБА_12.

Згідно свідоцтва про розірвання шлюбу, шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_12 розірвано, про що в книзі реєстрації актів про розірвання шлюбу 30.11.2004 року зроблено запис за №305. Прізвище після розірвання шлюбу громадянки ОСОБА_7.

Згідно свідоцтва про смерть НОМЕР_2, ОСОБА_8 померла ІНФОРМАЦІЯ_4.

Згідно висновку Дергачівської районної державної адміністрації Харківської області №01-62/273 від 22.01.2016 року, голова Дергачівської райдержадміністрації Харківської області вважає за доцільне позбавити батьківських прав ОСОБА_5 у відношенні сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Всебічно, повно, об'єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з'ясувавши обставини, на які посилалася сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази в сукупності, суд приходить до висновку про задоволення позову з наступних мотивів.

Щодо позовних вимог про позбавлення батьківських прав.

Суд вважає встановленою наявність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги позивача про позбавлення батьківських прав.

Згідно п.2 ч.1 ст.164 СК України, мати, батько можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо вони ухиляються від виконання своїх обов'язків по вихованню дітей.

Відповідно до «Декларації про загальні засади державної політики України стосовно сім'ї та жінок», схваленої Постановою Верховною Радою України №475-XIV від 05.03.1999 року, держава захищає материнство та дитинство і визнає пріоритетність інтересів матері та дитини в суспільстві та забезпечує неухильне додержання законодавства України та норм міжнародного права стосовно сім'ї та жінок.

Пленум Верховного Суду України в п.18 своєї постанови №3 від 30.03.2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав», роз'яснив судам, що зважаючи на те, що позбавлення батьківських прав є крайнім заходом, суд може у виняткових випадках при доведеності винної поведінки когось із батьків або їх обох з урахуванням її характеру, особи батька і матері, а також інших конкретних обставин справи відмовити в задоволенні позову про позбавлення цих прав, попередивши відповідача про необхідність змінити ставлення до виховання дитини (дітей) і поклавши на органи опіки та піклування контроль за виконанням ним батьківських обов'язків.

Згідно ч.4 ст.19 СК України, при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов'язковою є участь органу опіки та піклування.

Згідно ч.5 ст.19 СК України, орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв'язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Судом достовірно встановлено, що ОСОБА_4 безвідповідально відноситься до виховання та утримання дитини, вихованням не займається, в зв'язку з цим суд позбавляє його батьківських прав у відношенні сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Щодо позовних вимог про стягнення аліментів на утримання дитини.

Згідно ст.180 СК України, батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Відповідно до ч.2 ст.166 СК України, особа, позбавлена батьківських прав, не звільняється від обов'язку щодо утримання дитини. Одночасно з позбавленням батьківських прав суд може на вимогу позивача або за власною ініціативою вирішити питання про стягнення аліментів на дитину.

Суд вважає встановленою наявність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги позивача про стягнення аліментів, оскільки відповідач добровільно не надає матеріальну допомогу на утримання дитини.

Згідно ч.3 ст.10 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст.182 СК України, при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров'я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 4) інші обставини, що мають істотне значення. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, за винятком випадків, передбачених статтею 184 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.183 СК України, частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом.

Відповідно до ч.1 ст.191 СК України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред'явлення позову.

Пленум Верховного Суду України в п.17 своєї Постанови від 15.05.2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз'яснив судам, що вирішуючи питання щодо розміру аліментів, суд повинен ураховувати: стан здоров'я, матеріальне становище дитини і платника аліментів; наявність в останнього інших неповнолітніх дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, повнолітніх дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж зазначений у ч.2 ст.182 СК України.

Згідно ч.1 ст.11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

З урахуванням всіх обставин справи, стану здоров'я та матеріального становища дитини та платника аліментів, доводів сторін, суд визначає розмір аліментів у розмірі ? частини усіх видів заробітку (доходу) відповідача щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дітей відповідного віку до їх повноліття, починаючи з дня подачі позову.

Згідно ч.3 ст.88 ЦПК України, якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог.

Позивач звільнений від сплати судового збору та у позовній заяві об'єднав вимоги майнового та немайнового характеру.

Згідно п.п.1.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI, ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду.

Згідно п.п.1.2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI, ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою: 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» від 25 грудня 2015 року №928-VIII, мінімальна заробітна плата з 1 січня 2016 року встановлена в розмірі 1378 гривень.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI, за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п.12 своєї постанови №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах»від 17 жовтня 2014 року роз'яснив судам, що у випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону №3674-VIпідлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад,зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Таким чином, у відповідності до ч.3 ст.88 ЦПК України суд стягує з відповідача в дохід держави судовий збір за двома позовними вимогами немайнового та майнового характеру.

Згідно п.1 ч.1 ст.367 ЦПК України, суд допускає негайне виконання рішення про стягнення аліментів - у межах платежу за один місяць.

Відповідно до ч.1 ст.209 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 10, 11, 58-61, 208, 209, 212-215 ЦПК України, суд -

ухвалив:

Позов Дергачівської районної державної адміністрації Харківської області задовольнити повністю.

Позбавити батьківських прав ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2, у відношенні його малолітньої дитини ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Стягнути з ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2, на користь опікуна чи піклувальника, прийомних батьків або державного закладу (в залежності від форми влаштування дитини), аліменти на утримання ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, у розмірі ? частини усіх видів заробітку відповідача щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку до її повноліття, починаючи з дня подачі позову 25.01.2016 року і досягнення ним повноліття.

Рішення в частині стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць підлягає негайному виконанню.

Стягнути з ОСОБА_5 в дохід держави судовий збір у розмірі 1102,40 грн.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку в судову палату по цивільних справах Апеляційного суду Харківської області через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Є. А. Болибок