Справа № 309/3024/16-ц
Провадження № 2/309/1583/16
У Х В А Л А

26 жовтня 2016 року м. Хуст

Хустський районний суд

Закарпатської області

в складі головуючого-судді: Сідей Я.Я.

при секретарі: Раковці Г.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Хуст справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, суд -

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат ОСОБА_3, діючий на підставі довіреності, звернувся в суд з позовом до відповідача про розірвання шлюбу.

Ухвалою суду від 17.10.2016 року відкрито провадження у справі.

Сторони в судове засідання не зявилися.

Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, з урахуванням неявки сторін по справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Судом встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, а саме: з матеріалів справи вбачається, зокрема з довіреностей наданих сторонами на представлення інтересів адвокатам ОСОБА_4, ОСОБА_3, що сторони по справі проживають в ІНФОРМАЦІЯ_1 «а» Угорської республіки та фактично є громадянами ОСОБА_5. У позовній заяві представник позивача адресу відповідача вказує м. Хуст, вул. Лаборця № 31 Закарпатської області, хоча згідно відповіді відділу адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України в Закарпатській області вбачається, що ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 знятий з реєстраційного обліку 11.01.2014 року.

Відповідно до п. 7 Постанови ПВСУ № 2 від 12.06.2009 року, якщо порушення правил статей 119, 120 ЦПК виявлені при розгляді справи, вони усуваються в ході судового розгляду або настають наслідки, передбачені пунктом 8 частини першої статті 207 ЦПК.

Відповідно до ст. 207 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Із позовної заяви і доданих до неї документів вбачається, що позивач не надала суду докази щодо зареєстрованого місця проживання або перебування відповідача ОСОБА_2 у м. Хуст Закарпатської області.

Статтею 414 ЦПК України встановлено, що підсудність судам України цивільних справ з іноземним елементом визначається цим Кодексом, законом або міжнародним договором, згода на обов'язковість якого надана Верховною Радою України.

Згідно з п.3 ст.2 Закону України «Про міжнародне приватне право» даний закон регулює питання підсудності судам України справ, що виникають у сфері приватноправових відносин з іноземним елементом.

В п.1 ч.1 ст.1 Закону України «Про міжнародне приватне право» міститься визначення, що таке іноземний елемент ознака, яка характеризує приватноправові відносини, що регулюються цим Законом, та виявляється в одній або кількох з таких форм: хоча б один учасник правовідносин є громадянином України, який проживає за межами України, іноземцем, особою без громадянства або іноземною юридичною особою; обєкт правовідносин знаходиться на території іноземної держави; юридичний факт, який створює, змінює або припиняє правовідносини, мав чи має місце на території іноземної держави.

Таким чином, Закон України «Про міжнародне приватне право» встановлює порядок урегулювання приватноправових відносин, які хоча б через один зі своїх елементів пов'язані з одним або кількома правопорядками, іншими, ніж український правопорядок.

Статтею 76 Закону України «Про міжнародне приватне право» передбачені підстави визначення підсудності справ судам України.

Більш того, ст.77 Закону України «Про міжнародне приватне право» встановлена виключна підсудність судам України справ з іноземним елементом. При цьому підсудність по даній справі не відноситься до виключної згідно зі ст.77 зазначеного Закону.

Отже, на цивільні справи з іноземним елементом поширюються як загальні, так і спеціальні правила територіальної підсудності.

Виходячи зі змісту зазначених вище приписів закону і обставин, викладених в позовній заяві, позивачу необхідно зазначити підстави, передбачені цими нормами, для розгляду справи Хустським районним судом Закарпатської області.

Крім того, на підставі ч.1 ст.113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

У звязку з викладеним, позивачу необхідно зазначити прізвище, яке вона просить суд залишити їй після розірвання шлюбу.

Таким чином позивачу слід надати час для усунення недоліків, та розяснити наслідки не усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 121, 207 ч. 1 п. 8 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Розяснити позивачу її право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 днів з дня її ухвалення до апеляційного суду Закарпатської області. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Хустського

районого суду: підпис: ОСОБА_6

З оригіналом вірно:

Суддя Хустського

районного суду ОСОБА_6