Провадження № 2/761/5541/2016
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

18 жовтня 2016 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.

при секретарі Голопич Н.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві у залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, мотивуючи свої вимоги наступним. Шлюб між нею та відповідачем було укладено 12.07.2008 року у Відділі реєстрації актів про шлюб Сімферопольського міського управління юстиції Автономної Республіки Крим, актовий запис № 583. Від шлюбу ІНФОРМАЦІЯ_2 народилась донька - ОСОБА_3 . Подружнє життя не склалося з причин різних поглядів на життя, відсутності взаєморозуміння. Спільне життя є неможливим, збереження шлюбу не відповідає інтересам сторін. Сторони не ведуть спільне господарство та мають окремі бюджети з травня 2015 року. Спорів з приводу майна та місця проживання дитини відсутні.

В судовому засіданні представник позивача, підтримала заявлені вимоги, просила задовольнити. Не заперечувала щодо ухвалення заочного рішення.

Суд, керуючись положеннями ст.ст. 169, 224 ЦПК України вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача на підставі наявних в справі доказів, ухваливши заочне рішення, отримавши на це згоду позивача, його представник.

Вислухавши пояснення представника ОСОБА_1, дослідивши матеріали справи суд вважає, що позов задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Встановлено, що 12 липня 2008 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було укладено шлюб, зареєстрований Відділом реєстрації актів про шлюб Сімферопольського міського управління юстиції Автономної Республіки Крим, актовий запис № 583.

Зазначене підтверджується копією свідоцтва про шлюб, що його видано 12.07.2008 року.

Від шлюбу сторони мають доньку - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

За положеннями ст. 3 СК України, сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки.

Як пояснила в судовому засіданні представник ОСОБА_1, спільне життя з відповідачем не склалося, подружнє життя припинено. Подальше збереження шлюбу не є можливим, оскільки суперечить як інтересам сторін так і дитини. Також зазначила, що спір про поділ спільного майна відсутній. Окремо одне від одного позивач та відповідач проживають з травня 2015 р., не ведуть спільне господарство та мають окремі бюджети.

Під час розгляду справи доказів, які свідчили б про можливість примирення позивача, відповідача отримано не було.

Як не було встановлено і обставин, які б свідчили про перешкоди щодо розірвання шлюбу між сторонами.

Частиною 2 ст. 112 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Зважаючи встановлені обставини, суд вважає за можливе задовольнити вимоги ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Як встановлено в судовому засіданні позивач після укладання шлюбу не змінювала прізвище.

Розподіляючи судові витрати, суд керується вимогами ст. 88 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 3, 112, 113 Сімейного Кодексу України, ст. ст. 3,10,15,30,57,60,61,88,169,212- 215, 224-226 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Шлюб укладений 12 липня 2008 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований Відділом реєстрації актів про шлюб Сімферопольського міського управління юстиції Автономної Республіки Крим, актовий запис № 583 розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 487 грн. 20 коп.

Заочне рішення може бути оскаржено позивачем шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції протягом десяти днів з дня його проголошення.

Позивач, який не був присутнім в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, може подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

В разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку.

Суддя