справа № 691/154/16-ц
провадження № 2/691/131/16
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2016 рокуГородищенський районний суд Черкаської області

В складі :

головуючого судді Савенко О. М.

при секретарі судових засідань Йосипенко І.М.

провівши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду м.Городище Черкаської області розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

встановив:

ОСОБА_2 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Обґрунтовуючи свої позовні вимоги позивачка посилається на те, що 02 березня 2012 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Городищенського районного управління юстиції у Черкаській області зареєстровано шлюб між нею та відповідачем ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про шлюб ОСОБА_3 НОМЕР_1. Деякий час, після початку спільного проживання, в сім»ї була злагода, вони розуміли одне одного, не сварились. Із плином часу взаємовідносини почали псуватися, між ними зникла довіра, яка була до шлюбу, почали виникати сварки, зникло взаєморозуміння. Спроби налагодити сімейні відносини нічого не дали. Дітей від шлюбу не має. Спільного майна не придбали. Подальше сумісне життя і збереження сім»ї вважає неможливим, а тому зберігати шлюб стало недоцільним, як такий, що суперечить її інтересам, що і змусило звернутися до суду.

В судовому засіданні позивачка позовні вимоги підтримала та просила зареєстрований шлюб з відповідачем - розірвати, термін на примирення не надавати, залишити прізвище набуте у шлюбі.

Відповідач, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи в судове засідання не з»явився, підтвердженням чому є надіслання судової повістки та рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення за №047 від 12 лютого 2016 року та оголошення про виклик до суду на розгляд справи, яке було розміщено в газеті «Урядовий кур»єр» від 25 лютого 2016 року в №37, причину своєї неявки суду не повідомив, як і не надіслав заяв чи то клопотань про розгляд справи у його відсутності або перенесення розгляду.

Неявка сторони не перешкоджає розглядові справи по суті, так як сторона повідомлена вчасно та належним чином. За таких обставин, суд, вважає, що у справі достатньо доказів для об'єктивного розгляду справи і слухає справу у її відсутності.

Відповідно до ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру.

Суд, заслухавши пояснення позивачки, надавши можливість стороні, що з»явилася, примиритися в судовому засіданні, обговоривши питання щодо доцільності надання терміну для примирення та дослідивши матеріали справи, вважає, що позов обґрунтований і підлягає до задоволення.

Відповідно до ст. 5 Протоколу № 7 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, ратифікованої Законом №475/97-ВР від 17.07.1997 року, кожен з подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов'язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання.

Відповідно до ст. 55 СК України, дружина та чоловік зобов'язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім'ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Чоловік зобов'язаний утверджувати в сім'ї повагу до матері. Дружина зобов'язана утверджувати в сім'ї повагу до батька. Дружина та чоловік відповідальні один перед одним, перед іншими членами сім'ї за свою поведінку в ній. Дружина та чоловік зобов'язані спільно дбати про матеріальне забезпечення сім'ї.

Згідно до п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21.12.2007 року "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя", суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з'ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Згідно ст.ст.104,105, 110 СК України, однією із підстав припинення шлюбу є його розірвання, яке може відбуватися на підставі рішення суду за позовом одного із подружжя.

Відповідно до положень ст.ст.111-112 СК України, суд, з»ясувавши взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховуючи наявність неповнолітньої дитини, - постановляє рішення про розірвання шлюбу.

Зважаючи на принципи рівноправності жінки і чоловіка, закон вимагає, щоб згода на одруження була взаємною. Принцип добровільності шлюбу є чинним не лише на стадії його реєстрації, а і під час знаходження в шлюбі, що зумовлює можливість добровільного розірвання шлюбу, про що записано в статті 16 Конвенції «Про дискримінацію жінок» в ч.1 підпункту «с», «однакові права і обов'язки під час шлюбу і після його розірвання». Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер.

Як вбачається із матеріалів справи та встановлено в судовому засіданні, подальше збереження сім'ї позивачем і відповідачкою не можливе, поскільки сторони разом не проживають з травня 2013 року, відновлювати спільне життя не вбачають потреби, причиною розірвання шлюбу є різні погляди на життя, що унеможливлює існування сім»ї. Вжиття заходів щодо примирення подружжя є безпідставним, виходячи із тих обставин у справі, що шлюб між сторонами існує лише юридично, без паритетних засад про почуття взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, підтримання стосунків та не бажанням сторін щодо надання такого строку, який вони вважають лише відтягуванням вирішення спору. Позивачка на розірванні шлюбу наполягає, а отже, подальше збереження шлюбу неможливе і суперечить інтересам сторін. В силу вищенаведеного, суд, вбачає відсутньою морально-правову основу шлюбу і приходить до висновку про наявність підстав для розірвання шлюбу. Дітей від шлюбу не має. Майновий спір, як зазначила позивачка в судовому засіданні, відсутній.

З'ясувавши фактичні взаємовідносини між сторонами і дійсні причини позову про розірвання шлюбу, суд також враховує ст.51 Конституції України та ст.24 Сімейного Кодексу України, якою визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка і примушування до шлюбу не допускається, а документальне існування шлюбу між сторонами по справі не відповідає поняттю «сім'ї», як соціального інституту сучасного суспільства.

Суд, вважає за доцільним, згідно заявленого відповідачкою клопотання залишити їй після розірвання шлюбу дошлюбне прізвище, з огляду на право надане ст.113 СК України на вибір прізвища після розірвання шлюбу, як особі яка змінила прізвище у зв»язку з реєстрацією шлюбу.

Позов підтверджується: копією паспорта ОСОБА_2, свідоцтвом про шлюб.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 34, 55,104, 105, 110, 111, 112,113 Сімейного Кодексу України, ч.1 ст.16 Конвенції «Про дискримінацію жінок», ст.6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, Конституцією України, ст.ст. 5, 10, 30, 60, 212, 213, 215, 294 ЦПК України, суд, -

вирішив :

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - задоволити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 зареєстрований 02 березня 2012 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Городищенського районного управління юстиції у Черкаській області за актовим записом № 10.

Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_2 дошлюбне прізвище ОСОБА_2.

Сторони мають право оскаржити в апеляційному порядку до Апеляційного суду Черкаської області рішення суду першої інстанції.

Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду Черкаської області повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя О. М. Савенко