Справа № 296/9937/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"05" жовтня 2016 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Шалота К.В.,

за участю секретаря судового засідання Яковенко О.В.,

представника позивача ОСОБА_1,

розглянувши y відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Житомирі цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Житомирської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

У серпні 2016 року ОСОБА_2 звернувся до Корольовського районного суду м. Житомира з позовом до Житомирської міської ради, в якому просив визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_3 на два місяці після набрання рішенням суду законної сили.

Позов обґрунтовувався тим, що 26.04.2006 р. померла ОСОБА_3, після смерті якої відкрилась спадщина на частину квартири АДРЕСА_1. Вказував, що у вказаній квартирі проживає з народження разом з матір"ю ОСОБА_4, батьком ОСОБА_5П, який помер у 2001 році та сестрою ОСОБА_6 Посилаючись на те, що про смерть спадкодавиці ОСОБА_3 позивач нещодавно дізнався від її племінниці, яка проживає в м.Полтава, вказує, що строк для прийняття ним спадщини пропущено з поважних причин, у звязку з чим звернувся до суду з вказаним позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Представник позивача в судовому засіданні поданий позов підтримав в повному обсязі із підстав, викладених у позовній заяві та просив його задовольнити.

Представник Житомирської міської ради в судове засідання не з'явився, нанада заяву про розгляд справи за його відсутності.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що 26 квітня 2006 року померла ОСОБА_3, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії 1-ТП №036967 від 01.05.2006 року (а.с. 5).

Позивач ОСОБА_2 є сином померлого 15.11.2001 року ОСОБА_5, який являвся сином спадкодавиці ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_2 серії ІІІ-ТП №254401 від 02.10.1986 р. (а.с. 8).

Згідно свідоцтва про право власності на житло №42703 від 18.12.2002 року ОСОБА_3 на праві спільної сумісної власності належить квартира АДРЕСА_2 (а.с.4).

Згідно листа Першої Житомирської державної нотаріальної контори №329/01-09 від 06.05.2016 спадкова справа до майна померлої 26 квітня 2006 року ОСОБА_3, не заводилась (а.с. 71).

Вирішуючи питання про можливість визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Статтею 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Так, позивач ОСОБА_2 пропустивши встановлений законом шестимісячний строк подання заяви про прийняття спадщини як підставу поважності причини пропущеного строку посилався на необізнаність про смерть спадкодавця ОСОБА_3

За змістом ст. 11 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданих відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно вимог статті 60 ЦПК України кожна сторона зобов"язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 ЦПК. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

У абзаці шостому пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 роз"яснено, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо).

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 роз"яснено, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину тощо.

З огляду на викладене, враховуючи, що саме по собі незнання ОСОБА_2 про смерть спадкодавця ОСОБА_3, не свідчить про поважність пропуску строку прийняття спадщини, при цьому доказів наявності інших об'єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини позивачем в порушення ст.ст. 11, 60 ЦПК України не надано, то суд дійшов висновку, що у задоволені позову слід відмовити за безпідставністю.

Вказаний правовий висновок Верховного Суду України також, викладений у постанові від 4 листопада 2015 року (№ 6-1486цс15) про те, що якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Керуючись ст.ст. 3, 10, 11, 57 - 61, 88, 208, 209, 212 - 215, 218 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позову ОСОБА_2 - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Апеляційного суду Житомирської області через Корольовський районний суд м.Житомира шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні при оголошенні рішення суду, протягом того ж строку з дня отримання його копії.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Cуддя К. В. Шалота