Справа № 305/59/16-ц
Провадження по справі № 2/305/311/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р АЇ Н И

26.01.2016 року. Рахівський районний суд Закарпатської області

у складі: головуючого - судді Тулик І.І.

при секретарі - Шемота М.І.

з участю позивача - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Богданської сільської ради Рахівського району Закарпатської області в особі виконавчого комітету, третя особа без самостійних вимог: Рахівське районне управління юстиції в Закарпатській області в особі реєстраційної служби про визнання права власності на спадкове майно, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до Богданської сільської ради Рахівського району Закарпатської області в особі виконавчого комітету, треті особи без самостійних вимог: Рахівське районне управління юстиції в Закарпатській області в особі реєстраційної служби про визнання права власності на спадкове майно.

В обґрунтування позову зазначено, що громадяни ОСОБА_2 та ОСОБА_3 являються їй, ОСОБА_1 батьками. За період перебування в зареєстрованому шлюбі, ними в 1958 році збудовано житловий будинок №22 по вул. Вайди в с. Богдан Рахівського району Закарпатської області, та який набув статусу спільного сумісного майна подружжя. 13 грудня 2004 року батько ОСОБА_2 помер, про що складено відповідний актовий запис №49 та виконкомом Богданської сільської ради Рахівського району Закарпатської області видано свідоцтво про смерть серії І-ФМ №153844 від 14 грудня 2004 року. Після його смерті залишилося спадкове майно, яким є ? частина житлового будинку №22, розташованого по вул. Вайди в с. Богдан Рахівського району Закарпатської області. Спадкоємцем майна нині померлого ОСОБА_2 стала його дружина ОСОБА_3, яка в силу ст.. 1268 ЦК України фактично прийняла спадщину, проживаючи постійно із спадкодавцем, аж по день його смерті та ставши таким чином одноосібним власником вказаного житлового будинку. 22 лютого 2015 року померла моя мати ОСОБА_3, про що складено відповідний актовий запис №5 та виконкомом Богданської сільської ради Рахівського району Закарпатської області видано свідоцтво про смерть серії І-ФМ №182694. Після її смерті залишилося спадкове майно, яким є житловий будинок №22, розташований по вул.. Вайди в с. Богдан Рахівського району Закарпатської області. Спадкоємцями першої черги спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3, є тільки вона, ОСОБА_1 (дівоче прізвище ОСОБА_3) ОСОБА_4, та спадщину у вигляді житлового будинку №22 по вул.Вайди в с. Богдан Рахівського району Закарпатської області, після смерті якої вона прийняла, проживаючи постійно з матір»ю, аж по день її смерті, що стверджено довідкою виконавчого комітету Богданської сільської ради Рахівського району Закарпатської області №4010 від 17 серпня 2015 року. Заповіти чи спадкові договори за життя ОСОБА_3 не складалися, що підтверджено Витягом зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №41826427 від 19 жовтня 2015 року. Отримати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 вона не змогла, оскільки державним нотаріусом в цьому було відмовлено, через те, що відсутня реєстрація спадкового будинку за спадкодавцем, тобто встановлено відсутність правовстановлюючих документів на спадкове майно, а отже на спадковий будинок поширений режим самочинного будівництва, про що складено постанову №145 від 30 грудня 2015 року про відмову у вчинення нотаріальної дії. Однак з цим вона не погоджуються, оскільки оскільки підтвердженням приналежності будинку, який знаходиться в сільському населеному пункті, є довідка виконавчого комітету Богданської сільської ради Рахівського району Закарпатської області №4446 від 12 жовтня 2015 року та характеристика будинку, господарських будівель та споруд, складеної ПП ОСОБА_5 Саме не вчинення спадкодавцями відповідних дій по оформленню свого права власності і одержання відповідного свідоцтва про право власності і спричиняє сьогодні подання нею як спадкоємцем за законом позову про визнання права власності, оскільки в нотаріальному порядку оформити своє право власності на спадщину вона не може. Спорів з приводу заявлених нею вимог про спадкування зазначеного житлового будинку не існує оскільки вона є єдиним спадкоємцем, що стверджено Витягом зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 41826433 від 19 жовтня 2015 року. Судові витрати залишає за собою. У зв"язку з чим просила визнати за нею, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН: НОМЕР_1, мешканкою с. Богдан, вул. Борканюка,108 Рахівського району Закарпатської області, в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3, право власності на житловий будинок № 22, загальною площею 82,23 кв.м., житловою площею 53,88 кв.м., розташований по вул.. Вайди в с. Богдан Рахівського району Закарпатської області.

Позивачка ОСОБА_1 судовому засіданні позовні вимоги підтримала з підстав, наведених в позові та просить їх задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача - Богданської сільської ради в судове засідання не з"явився. Сільським головою направлено суду заяву про розгляд справи без участі представника ради та визнання позовних вимог.

Представник третьої особи - Реєстраційної служби Рахівського районного управління юстиції в Закарпатській області, будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з"явився.

Заслухавши позивачку, дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи.

Згідно ст.ст.1217, 1258 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з вимогами ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Судом встановлено, що громадяни ОСОБА_2 та ОСОБА_3 являються позивачці ОСОБА_1 батьками.

За період перебування в зареєстрованому шлюбі, ними в 1958 році збудовано житловий будинок №22 по вул. Вайди в с. Богдан Рахівського району Закарпатської області, та який набув статусу спільного сумісного майна подружжя.

13 грудня 2004 року батько позивачки ОСОБА_2 помер, про що складено відповідний актовий запис №49 та виконкомом Богданської сільської ради Рахівського району Закарпатської області видано свідоцтво про смерть серії І-ФМ №153844 від 14 грудня 2004 року. Після його смерті залишилося спадкове майно, яким є ? частина житлового будинку №22, розташованого по вул. Вайди в с. Богдан Рахівського району Закарпатської області.

Спадкоємцем майна нині померлого ОСОБА_2 стала його дружина ОСОБА_3, яка в силу ст.. 1268 ЦК України фактично прийняла спадщину, проживаючи постійно із спадкодавцем, аж по день його смерті та ставши таким чином одноосібним власником вказаного житлового будинку.

22 лютого 2015 року померла мати позивачки ОСОБА_3, про що складено відповідний актовий запис №5 та виконкомом Богданської сільської ради Рахівського району Закарпатської області видано свідоцтво про смерть серії І-ФМ №182694. Після її смерті залишилося спадкове майно, яким є житловий будинок №22, розташований по вул.. Вайди в с. Богдан Рахівського району Закарпатської області.

Спадкоємцем першої черги спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3, є ОСОБА_1 (дівоче прізвище ОСОБА_3) ОСОБА_4, будучи її дочкою, що стверджено свідоцтвом про народження, серії І-УР №273704 від 30 березня 1960 року. Звернення позивачки до суду з вимогою визнання права власності на спадкове майно зумовлене порушенням її права на отримання власності в порядку спадкування згідно відмови нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом в її користь, в зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на право власності на спадковий будинок.

Право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК).

Норми ст. 392 ЦК не застосовуються щодо вимог про визнання права власності на об'єкти самочинного будівництва (ч. 3 ст. 376 ЦК), оскільки особа не є власником, а лише заявляє вимогу про встановлення права власності на об'єкт самочинного будівництва.

Належність правовстановлюючих документів встановлюється судом відповідно до законодавства, яке було чинним на час набуття права власності на житловий будинок, споруду, зокрема, відповідно до Переліку правовстановлюючих документів, на підставі яких провадиться реєстрація будинків та домоволодінь у містах і селищах міського типу Української РСР, затвердженого Міністерством комунального господарства УРСР 31 січня 1966 року та погодженого з Верховним Судом УРСР 15 січня 1966 року, який втратив чинність згідно з наказом Державного комітету України по житлово-комунальному господарству від 13 грудня 1995 року, та інших нормативно-правових актів.

Згідно характеристики будинку, господарських будівель та споруд № 22 по вул.. Вайди в с. Богдан Рахівського району Закарпатської області, виданої ПП інженером з інвентаризації нерухомого майна ОСОБА_5 спадковий будинок побудований у 1958 році.

Інструкція про порядок реєстрації будинків та домоволодінь у містах і селищах міського типу Української РСР, затверджена заступником Міністра комунального господарства Української РСР 31 січня 1966 року, яка втратила чинність на підставі наказу Держжитлокомунгоспу України від 13 грудня 1995 року № 56, передбачала обов'язкову реєстрацію (інвентаризацію) будинків і домоволодінь у межах міст і селищ (п. 4 Інструкції), в тому числі й на підставі записів у погосподарських книгах (п. 20 Інструкції).

Тобто записи у погосподарських книгах визнавались в якості актів органів влади (публічних актів), що підтверджують право приватної власності.

Згідно довідки виконавчого комітету Богданської сільської ради Рахівського району Закарпатської області № 4446 від 12 жовтня 2015 року житловий будинок №22 по вул.. Вайди в с. Богдан Рахівського району Закарпатської області та рішення виконкому Богданської сільської ради депутатів трудящих Рахівського району Закарпатської області від 3 березня 1958 року про дозвіл на будівництво житлового будинку, дійсно, належав ОСОБА_2 та ОСОБА_3, а отже його не можна розцінювати як об'єкт самочинного будівництва.

При розгляді справ про визнання права власності на спадкове нерухоме майно у випадках, якщо спадщина прийнята, проте спадкоємцем не було одержано свідоцтво про право на спадщину (ст. 1297 ЦК) або не здійснено державну реєстрацію права на спадщину (ст. 1299 ЦК), слід брати до уваги, що законодавець розмежовує поняття "виникнення права на спадщину" та "виникнення права власності на нерухоме майно, що входить до складу спадщини", і пов'язує із виникненням цих майнових прав різні правові наслідки.

Для набуття спадщини необхідна наявність ряду умов. Першою необхідною умовою є відкриття спадщини, під якою розуміють настання таких юридичних фактів, які обумовлюють виникнення у спадкоємця права на набуття спадщини - права на спадкування. До таких юридичних фактів, передусім, відноситься смерть спадкодавця. Але в момент відкриття спадщини спадкоємець набуває лише право на спадкування, але не право власності на саму спадщину. Для виникнення права власності на спадщину спадкоємець повинен належним чином здійснити (реалізувати) право на прийняття спадщини. Здійснення права на спадкування, передусім, полягає в тому, що спадкоємець має право прийняти спадщину або не прийняти її. Прийняття спадщини можливе двома способами: шляхом пасивної поведінки спадкоємця, яка передбачена ч.3 ст. 1268 ЦК України, яка встановлює, що для прийняття спадщини достатньо того факту, що спадкоємець, мешкав разом з померлим і протягом строку для прийняття спадщини не відмовився від неї. Такі спадкоємці також подають заяву про видачу їм документа, що підтверджує їх право на успадковане майно, але можуть це зробити незалежно від закінчення строку, встановленого для прийняття спадщини; шляхом активної поведінки, тобто подачі заяви про прийняття спадщини та видачі їм відповідного свідоцтва. Для такого способу прийняття спадщини, який буде стосуватися всіх інших спадкоємців, існує певний строк для подачі заяви.

Судом встановлено, що позивачка прийняла спадщину, оскільки на час відкриття спадщини проживала разом зі спадкодавцем, у зв'язку з чим набули правового статусу особи, яка цю спадщину прийняла, про що свідчить довідка виконавчого комітету Богданської сільської ради Рахівського району Закарпатської області №4010 від 17 серпня 2015 року.

Спору щодо набуття права на спадщину судом не встановлено. Згідно даних Витягу зі спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №41826433 від 19 жовтня 2015 року та Витягу зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №41826427 від 19 жовтня 2015 року, ніхто до нотаріальної контори не звертався з приводу прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 та відсутні заповіти з приводу спадкового майна.

Таким чином, враховуючи, що позивачка по справі належить до спадкоємців за законом, спадщину прийняла, майнового спору з приводу спадкування не встановлено, суд вважає, що позовні вимоги позивачки обґрунтовані і підлягають задоволенню.

Питання відшкодування судових витрат позивачкою не ставилось.

Керуючись ст.ст. 10,11,60, 131, 209, 212-215, 218, 223, 294 ЦПК суд,

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН: НОМЕР_1, мешканкою с. Богдан, вул. Борканюка,108 Рахівського району Закарпатської області, в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3, право власності на житловий будинок № 22, загальною площею 82,23 кв.м., житловою площею 53,88 кв.м., розташований по вул.. Вайди в с. Богдан Рахівського району Закарпатської області.

Судовий збір в сумі 716,98 гривень залишити за позивачкою.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення суду може бути оскаржено протягом десяти днів з дня його проголошення до цивільної палати апеляційного суду Закарпатської області через Рахівський районний суд. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: Тулик І.І.

З оригіналом вірно,

Суддя Рахівського районного суду: Тулик І.І.