пр. № 2-п/759/5/16
ун. № 759/5464/15-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2016 року Святошинський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Лук'яненко Л.М. ,

при секретарі - Скляренко В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 15.09.2015 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Лізинг інформаційних технологій» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В :

Заочним рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 15 вересня 2015 року позов задоволено.

У жовтні 2015 року ОСОБА_1 подав до суду заяву про перегляд заочного рішення Святошинського районного суду м. Києва від 15 вересня 2015 року.

Заяву обґрунтовує тим, що ОСОБА_1 не був належним чином повідомлений про розгляд даної справи та був позбавлений права на судовий захист, оскільки на час постановлення даного рішення у останньої була відсутня заборгованість.

Дослідивши матеріали справи та заяви, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви про скасування заочного рішення суду з наступних підстав.

Заочним рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 15 вересня 2015 року позов задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1; адреса реєстрації: АДРЕСА_1; паспорт: серія НОМЕР_2, виданий Святошинським РУ ГУ МВС України в місті Києві, 16.06.2007 року; Ідентифікаційний номер: НОМЕР_1) на користь ПрАТ "Лізинг ІТ"; адреса реєстрації: 04205, м_ Київ, проспект Оболонський, буд. 28; р/р032 в ПАТ "КРЕДОБАНК", МФ0325365 , Код ) суму заборгованості за невиконання договірних зобов'язань у розмірі 20 357 грн. 74 коп., витрати по сплаті судового збору 243,60 гривень .

Згідно зі ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається зі змісту ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню лише при одночасній наявності двох підстав: якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений про час судового розгляду, не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

У судовому засіданні встановлено, що про розгляд справи відповідач належним чином повідомлявся за місцем своєї реєстрації, що підтверджується даними Адресно довідкового бюро м. Києва. Але відповідач недобросовісно скористався своїми правами та обов'язками.

Крім того, відповідачем у заяві не зазначені докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, і які не були враховані судом при постановленні рішення, що призвело до порушення його прав.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що підстав для скасування заочного рішення немає, а тому заява про перегляд заочного рішення задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 228-232 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 15.09.2015 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Лізинг інформаційних технологій» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без задоволення.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 231 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя