overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 129/411/16-ц
Провадження по справі № 2-о/129/47/2016
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"01" березня 2016 р. Гайсинський районний суд Вінницької області в складі: головуючої судді О.В.Бондар,

розглянувши без участі сторін та їх представників в місті Гайсині справу за заявою ОСОБА_1 (заінтересована особа ОСОБА_2) про встановлення факту родинних відносин,-

Встановив:

08.02.2016 р. до суду подано дану заяву, в якій заявниця вказала, що 24.05.2009 р. в м.Гайсині померла її мати ОСОБА_3, яка в свідоцтві про її народження російською мовою записана в графі «мати» як ОСОБА_4», крім того вказане свідоцтво містить нечітко виражену печатку РАЦСу, який його видавав, просила встановити факт, що ОСОБА_3 є її рідною матір`ю для подальшого оформлення нею права приватної власності в порядку спадкування за законом спадкового майна.

Заявниця в судове засідання не з`явилася, проте надала заяву згідно якої заявлені вимоги підтримала повністю, просила їх задовольнити, справу розглянути без неї (а.с. 23).

ОСОБА_2 до суду не з`явився, письмово проти задоволення заявлених вимог не заперечував, просив справу розглянути без нього (а.с. 22).

Доведено, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 є спадкоємицею за законом спадкового майна після смерті 24.05.2009 р. її матері ОСОБА_3, через зазначення її в свідоцтві про народження російською мовою ОСОБА_4, а не ОСОБА_3, яке містить нечітко виражену печатку РАЦСу, що його видавав не може реалізувати своє право на спадщину, встановлення цього факту необхідно заявниці для оформлення спадкового майна в державній нотаріальній конторі.

Дані правовідносини регулюються ч.2 ст.256 ЦПК України, згідно з якою, у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку встановлення цих фактів.

Оскільки, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, є рідною дочкою ОСОБА_3, яка померла 24.05.2009 р., як спадкоємиця за законом спадщини через зазначення її матері в свідоцтві про народження ОСОБА_4, яке містить нечітку печатку РАЦСу, що видавав дане свідоцтво не може реалізувати своє право на спадщину, іншого порядку встановлення цього факту законом не передбачено, то його на підставі п.1 ч.1, ч.2 ст. 256 ЦПК України необхідно встановити рішенням суду.

Висновки суду підтверджуються такими доказами:

-копією свідоцтва про народження серії КР. № 120957 від 30.01.1943 р., де зазначено, що 18.01.1943 р. народилась ОСОБА_5 батьками якої зазначені ОСОБА_6 та ОСОБА_4 (а.с. 5);

-копією свідоцтва про смерть серії І-АМ № 149164 від 25.05.2009 р., згідно з яким 24.05.2009 р. в м.Гайсині померла ОСОБА_3 (а.с. 6).

Керуючись ст.ст. 10,11,213,214,215,256 ЦПК України, -

Вирішив:

Заяву задовольнити повністю.

Встановити юридичний факт, що ОСОБА_3, померла 24.05.2009 року є рідною матір`ю ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Рішення може бути оскаржене протягом десяти днів до апеляційного суду Вінницької області.

Суддя:
1Справа № 335/2008/16-ц 2-н/335/355/2016
СУДОВИЙ НАКАЗ
24 лютого 2016 року суддя Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя Леусенко В.М., розглянувши матеріали цивільної справи за заявою представника заявника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про видачу судового наказу про стягнення з комунального підприємства „Облводоканал" Запорізької обласної ради про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, відповідно до ст.ст.21, 24 Закону України "Про оплату праці", ст. 115 КЗпП України, ст. ст. 96, 98, 99, 103, 367 ЦПК України, -
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя В.М. Леусенко
Згідно зі статтею 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї матеріалів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.
Відповідно до статті 106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Відповідно до ч.6 ст.105-1 ЦПК України заява про скасування судового наказу, що подана в установлений строк, розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви.
Судовий наказ набрав чинності „______" ______________ 20____ року
Строк пред'явлення судового наказу до виконання „______" ______________ 20___ року
Судовий наказ виданий «_______»_____________ 20____ року
Суддя ______________ В.М. Леусенко
Відмітки про виконання судового наказу
Дата надходження судового наказу на виконанняПовне найменування установи, підприємства, організації, в якому знаходився судовий наказ на виконанніЗагальна сума, відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої служби чи стягувачевіПідстава повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства, організації (з прикладенням печатки)Примітки
Інші відмітки _____________________________________________________________________________________________
__________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
1Справа № 335/1996/16-ц 2-н/335/352/2016
СУДОВИЙ НАКАЗ
24 лютого 2016 року суддя Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя Леусенко В.М., розглянувши матеріали цивільної справи за заявою представника заявника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про видачу судового наказу про стягнення з комунального підприємства „Облводоканал" Запорізької обласної ради про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, відповідно до ст.ст.21, 24 Закону України "Про оплату праці", ст. 115 КЗпП України, ст. ст. 96, 98, 99, 103, 367 ЦПК України, -
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя В.М. Леусенко
Згідно зі статтею 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї матеріалів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.
Відповідно до статті 106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Відповідно до ч.6 ст.105-1 ЦПК України заява про скасування судового наказу, що подана в установлений строк, розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви.
Судовий наказ набрав чинності „______" ______________ 20____ року
Строк пред'явлення судового наказу до виконання „______" ______________ 20___ року
Судовий наказ виданий «_______»_____________ 20____ року
Суддя ______________ В.М. Леусенко
Відмітки про виконання судового наказу
Дата надходження судового наказу на виконанняПовне найменування установи, підприємства, організації, в якому знаходився судовий наказ на виконанніЗагальна сума, відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої служби чи стягувачевіПідстава повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства, організації (з прикладенням печатки)Примітки
Інші відмітки _____________________________________________________________________________________________
____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Дата документу 07.04.2016
Справа № 320/1854/16-ц
У Х В А Л А

07 квітня 2016 року Суддя Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області Пономаренко Л.Е., розглянувши позовну заяву Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Мелітопольського міськрайонного суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Згідно з ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити в собі: 1) найменування суду, 2) імя позивача і відповідача, ім'я представника позивача, якщо заява подається представником заявника, їх місце проживання або місце знаходження, поштовий індекс, номер засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову відносно вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, підтверджуючих кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

Дану позовну заяву треба залишити без руху, оскільки вона подана з порушенням вимог ст.119 ЦПК України.

Так, в позовній заяві позивач зазначає, що за кредитним договором б/н від 28.12.2012 відповідач станом на 31.12.2015 має заборгованість у розмірі 11429,56грн., з яких 2800,00грн. заборгованість за пенею та комісією, проте нарахування пені та комісії передбачено не тільки різними пунктами договору та в різний спосіб, а й різними нормами Цивільного кодексу України, однак до позову не долучено належним чином завірений розрахунок заборгованості за кредитним договором б/н від 28.12.2012 з розшифровкою суми заборгованості окремо за комісією та пенею. В наданому позивачем розрахунку сума комісії та пені зазначено в одному стовпчику у вигляді загальної суми, тому є незрозумілим, що саме становить пеню, а що є комісією, так як комісія банку це плата за надання послуг, яку банк стягує з клієнта, а штраф і пеня це відповідальність за порушення грошового зобовязання.

Зазначені обставини перешкоджають відкриттю провадження у справі, тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для виправлення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 119-121 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків - пять днів з дня отримання позивачем копії ухвали про залишення позову без руху.

У разі невиконання вищевказаного у встановлений термін, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: Л. Е. Пономаренко
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 квітня 2016 року місто Запоріжжя
Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді Бойка О.Ю., при секретарі Крижко Я.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, -

встановив:

До Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя звернулось ПАТ «Альфа-Банк» з позовною заявою до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості.

В судове засідання, призначене на 01.03.2016 року, представник позивача не зявився, про час та місце проведення судового засідання був повідомлений належним чином.

Згідно п.3 ч.1 ст.169 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи у разі першої неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, без поважної причини або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

В судове засідання, призначене на 06.04.2016 року представник позивача повторно не зявився, про час та місце судового засідання був завчасно повідомлений.

У відповідності до ч.3 ст.27 ЦПК України, особи, які беруть участь у справі, зобовязані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обовязки.

Згідно із ч.3 ст.169 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.207 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

При цьому причини повторної неявки процесуального правового значення не мають, оскільки ці положення закону (ч.3 ст.169 та п.3 ч.1 ст.207 ЦПК України) направлені на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які зявляються до суду, а представник позивача і не зявляється в судові засідання, і не використовує положення про процесуальне представництво в суді.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 31.08.2015 року по справі № 6-24063 ск 15.

Враховуючи вищевикладені обставини та норми чинного законодавства, суд дійшов до висновку про залишення позовної заяви Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 169,207 ЦПК України,

ухвалив:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Запорізької області через Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається потягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: О.Ю. Бойко
Справа № 367/8354/15-ц
Провадження по справі № 2/367/196/2016
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 березня 2016 року Ірпінський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді Карабаза Н.Ф.,

при секретарі Кондратенко Н.М.,

за участю позивача ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

відповідача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, третя особа Товариство з додатковою відповідальністю «Страхове товариство «Домінанта» про стягнення матеріальної шкоди завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася з позовом до відповідача про стягнення матеріальної шкоди завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Відповідачем до початку розгляду судом справи по суті було подано зустрічну позовну заяву про відмову у задоволенні позову про стягнення матерільної шкоди завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди та зобовязання припинити зловживання правами.

Даний зустрічний позов не відповідає вимогам п.п. 3, 4, 5, 6, 7 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, згідно з якою позовна заява повинна містити зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Також відповідно до ч.5 ст.119 ЦПК України згідно з якої до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Однак при поданні зустрічного позову позивачем не сплачено судовий збір в розмірі і порядку встановленому Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 3 ст. 119 ЦПК України позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання, однак зустрічна позовна заява позивачем не підписана, дата її подання не зазначена.

Відповідно до ч.1 ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин суд вважає необхідним зустрічний позов ОСОБА_3 - залишити без руху та надати йому строк для усунення недоліків поданої заяви. В противному випадку зустрічний позов буде вважатися неподаним та повернутий.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України, -

у х в а л и в:

Зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1, третя особа Товариство з додатковою відповідальністю «Страхове товариство «Домінанта», ОСОБА_4 про відмову у задоволенні позову про стягнення матерільної шкоди завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди та зобовязання припинити зловживання правами - залишити без руху та надати йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

В противному випадку позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя: ОСОБА_5
Справа № 148/739/15-ц
УХВАЛА

14 березня 2016 року м. Тульчин

Тульчинський районний суд Вінницької області в складі :

головуючого судді Карнауха А.П.

при секретарі Грабовській Н.В.,

розглянувши в попередньому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про відвід судді Карнауха А.П. при розгляді скарги на дії державного виконавця,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Тульчинського районного суду знаходиться справа за скаргою ОСОБА_1 на дії державного виконавця ВДВС Тульчинського РУЮ.

При розгляді скарги заявницею ОСОБА_1 подана письмова заява про відвід головуючого у справі. Заява мотивована тим, що суддею Карнаухом А.П. порушені строки розгляду її скарги, передбачені ст.386 ч.1 ЦПК України, тому у неї виникають сумніви в об»єктивності на неупередженості судді.

В судовому засіданні заявниця ОСОБА_1 пояснила, що заяву про відвід головуючого у справі судді Карнауха А.П., вона підтримує. Вважає, що він упереджений при розгляді справи, оскільки затягує розгляд справи.

Представник відповідача адвокат ОСОБА_2, суду пояснив, що заяву скаржниці про відвід головуючого судді Карнауха А.П., підтримує. Суддею Карнаухом А.П. при розгляді справи допущені грубі порушення вимог цивільно-процесуального законодавства при розгляді скарги щодо строку її розгляду. Скарга заявницею була подана ще 05.02.2016 року,але досі не розглянута. У справі відсутні підтвердження про виклик заявниці в судові засідання.

Державний виконавець ВДВС Тульчинського РУЮ ОСОБА_3 в судове засідання не з»явився, надав суду письмову заяву про відкладення розгляду скарги в зв»язку з його зайнятістю на виконанні судового рішення.

Ознайомившись із заявою про відвід,вислухавши думку заявниці ОСОБА_1, її представника адвоката ОСОБА_2, суд вважає, що заява про відвід судді задоволенню не підлягає.

Розгляд скарги відбувається у повній відповідності до вимог цивільно-процесуального законодавства. Твердження заявниці та її представника про упередженість головуючого при розгляді справи є надуманими. Скарга надійшла до суду 08.02.2016 року і була призначена до розгляду на 16.02.2016 року. Про розгляд справи заявниця повідомлена судовою повісткою. Проте 16.02.2016 року вона в судове засідання не з»явилась. Судова повістка повернулась до суду із відміткою поштового відділення про її повернення через закінчення терміну зберігання. Оскільки в суді були відсутні відомості про вручення ОСОБА_1 судової повістки, розгляд справи було відкладено на 29.02.2016 року ( з 19.02.2016 року по 28.02.2016 року суддя перебував у відпустці). 29.02.2016 року відбувся розгляд скарги, але не був завершений, оскільки було задоволено клопотання представника заявниці про надання для огляду в судовому засіданні матеріалів виконавчого провадження. Наступна дата судового розгляду призначена за погодженням з її учасниками на 14.03.2016 року на 11 год30 хв.

Підстав, передбачених ст.20 ЦПК України для відводу судді,у справі не встановлено.

Керуючись ст.ст.20 - 24 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого у справі - судді Карнауха А.П., відмовити.

Ухвала остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя:
Справа № 577/1090/16-ц
Провадження № 2/577/398/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 березня 2016 року

Конотопський міськрайонний суд Сумської області

у складі головуючого судді Ярмак О.М.

за участі секретаря Степаненко Л.В.

позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Конотопі Сумської області справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 та прохає розірвати між нею та відповідачем шлюб, зареєстрований 25 липня 2008 року. Свої вимоги обґрунтовує тим, що спільне життя з відповідачем не склалося. Між ними часто виникали сварки та непорозуміння при вирішенні різних питань сімейного життя. На даний час їх сім»я фактично розпалася та її збереження не можливе. Після розірвання шлюбу її прізвище прохає залишити «ОСОБА_1».

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі та пояснила, що вона та відповідач з 15 листопада 2015 року проживають окремо, не ведуть спільне господарство і не підтримують подружніх стосунків. Вважає, що збереження їх сім»ї не можливе. Питання про стягнення з відповідача на її користь понесених судових витрат вона не порушує.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з»явився, надав заяву з проханням розглядати справу без його участі. У своїй заяві відповідач зазначив, що позов вимоги визнає, оскільки він та позивач проживають окремо, не ведуть спільне господарство і не підтримують подружніх стосунків з листопада 2015 року ( а.с. 12).

Суд, вислухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню.

В судовому засіданні встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 25 липня 2008 року (а.с. 4). Шлюб у позивача другий, у відповідача - перший.

Дітей сторони не мають.

Встановлено, що сторони з 15 листопада 2015 року проживають окремо, не ведуть спільне господарство та не підтримують подружніх стосунків.

Суд вважає, що подальше спільне життя подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не можливе та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам.

За таких обставин, слід розірвати шлюб, зареєстрований між сторонами.

Спір про майно між сторонами не виник.

Керуючись ст. ст. 104, 105, 110 -112 Сімейного Кодексу України, ст. ст. 10, 57-60, 209, 212-215, 218 ЦПК України,-

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 25 липня 2008 року у відділі реєстрації актів цивільного стану по місту Конотопу Конотопського міськрайонного управління юстиції Сумської області, актовий запис № 231.

Після розірвання шлюбу прізвище позивача залишити «ОСОБА_1».

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Сумської області через Конотопський міськрайонний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом 10 днів з дня проголошення рішення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошенням судового рішення, - протягом 10 днів з дня отримання копії рішення.

Суддя Ярмак О. М.