1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 335/3984/16-ц 2/335/1139/2016
про залишення позовної заяви без руху
11 квітня 2016 р. суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Шалагінова А.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу ОСОБА_3, про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно,
8 квітня 2016 р. до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу ОСОБА_3, про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно.
Вивчивши подані матеріали приходжу до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху з таких підстав.
Відповідно до пунктів 3, 5, 6 частини другої статті 119 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування. Частиною четвертою цієї ж статті ЦПК України визначено, що позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.
За змістом позовної заяви, позивачем заявляється дві позовні вимоги майнового та немайнового характеру.
Серед позовних вимог позивача наявні вимоги про визнання за нею права власності на 1/24 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті доньки ОСОБА_4, померлої 24 березня 2015 р.
При цьому, зазначає, що наявні також інші спадкоємці за законом, а саме доньки померлої ОСОБА_5 та ОСОБА_2 (відповідач), та чоловік померлої ОСОБА_6
Також, з доданої до позовної заяви копії свідоцтва про право власності на житло № 1224 від 12 серпня 2012 р. випливає, що спірна квартира належала на праві спільної сумісної власності ОСОБА_4 (спадкодавцеві), ОСОБА_6 та ОСОБА_7 Інформації про виділ часток у праві спільної сумісної власності вказаних осіб надані суду матеріали не містять.
Отже, даний спір також стосується прав та обовязків інших співвласників квартири та спадкоємців за законом, процесуальний статус (треті особи) яких у позовній заяві не визначений. Також позовна заява не містить адрес проживання вказаних осіб, засобів звязку, якщо такі відомі.
Крім того, в обґрунтування вказаних вимог позивач вказує на відсутність оригіналу правовстановлюючого документа на спадкове майно, а також на те, що вона має обовязкову частку у спадщині.
Відповідно до розяснень, які містяться у пункті 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв'язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не про встановлення факту прийняття спадщини.
Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.
У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
При цьому, як визначено у ст. 392 Цивільного кодексу України, особа має право звернутися у суд з позовом про визнання права власності: 1) якщо це право оспорюється або не визнається іншими особами; 2) у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Передумовою для застосування ст. 392 ЦК України є відсутність іншого, крім судового, шляху для відновлення порушеного права й позов про визнання права власності у разі втрати документа, що засвідчує право власності особи на річ, подається за відсутності можливості одержати у відповідних органах дублікат правовстановлюючого документа.
У позовній заяві позивач вказує, що в неї відсутній оригінал правовстановлюючих документів, проте, вона не вказує про неможливість одержати його дублікат, а також про заходи, які нею вживалися з метою його одержання.
Крім того, у змісті позовних вимог позивач зазначає вимогу про витребування у приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу ОСОБА_3 копії спадкової справи після смерті ОСОБА_4
Таким чином, у позовній заяві позивач фактично вказує у змісті позовних вимог питання щодо витребування доказів.
Однак, як передбачено статтею 137 ЦПК України, з метою витребування доказів позивачу слід подати відповідну заяву, оформлену згідно з вимогами зазначеної статті ЦПК України.
Крім того, оскільки позовна заява містить, водночас, майновий та немайновий характер, позивачеві слід відповідно до положень пункту 4 частини другої статті 119 та частини пятої статті 119 ЦПК України вказати ціну позову за вимогами майнового характеру, яка становить, відповідно до змісту позовної заяви та доданої оцінки вартості майна, 16 366,75 гривень.
Відповідно до частини другої статті 79 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено ставку судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.
Підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено ставку судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.
При цьому, відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
В позовній заяві позовна вимога про встановлення факту родинних відносин носить немайновий характер, тому судовий збір за цією вимогою становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, що складає 551,20 гривень. Позовна вимога про визнання права власності на 1/24 частину квартири носить майновий характер, а тому судовий збір за цією вимогою (виходячи із вказаної у позовній заяві вартості спірного майна) складає 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, тобто 551,20 гривень.
Проте, до позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору на суму 551,20 гривень. Відтак, позивачеві слід доплатити судовий збір у розмірі 551,20 гривень, про що відповідно до вимог частини пятої статті 119 ЦПК України надати суду відповідну квитанцію.
Відповідно до частини першої статті 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.
За таких обставин, приходжу до висновку про залишення даної позовної заяви без руху із наданням позивачеві строку для усунення недоліків шляхом визначення змісту позовних вимог із зазначенням всіх осіб, інтересів яких стосується спір, викладення у позовній заяві обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, надання належним чином оформленої заяви про витребування доказів, зазначення ціни позову та доплати судового збору до бюджету.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 119121 ЦПК України,
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу ОСОБА_3, про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно залишити без руху.
Надати позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом визначення змісту позовних вимог із зазначенням всіх осіб, інтересів яких стосується спір, викладення у позовній заяві обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, надання належним чином оформленої заяви про витребування доказів, зазначення ціни позову та доплати судового збору до бюджету 5 (пять) днів з дня отримання копії ухвали, розяснивши, що у разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Шалагінова