Справа № 286/744/16-ц
УХВАЛА

21 березня 2016 року

Суддя Овруцького районного суду Житомирської області Вачко В. І. , розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу , -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась в суд із позовною заявою до відповідача, в якому просить розірвати шлюб між сторонами та неповнолітню дитину ОСОБА_3 залишити на проживання з батьком. При цьому у позові заявлено клопотання про витребування у відповідача оригіналу свідоцтва про одруження та свідоцтва про народження дитини.

Згідно з ч.1 ст.122 ЦПК України суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому цим Кодексом. Вимоги до позовної заяви встановлені ст.ст.119, 120 ЦПК України Зокрема згідно з п.п.3, 5, 6 ч.2, ч.5 ст.119 ЦПК України у позовній заяві вказується зміст позовних вимог, викладаються обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначаються докази, що підтверджують кожну обставину; до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Порядок сплати судового збору та розміри його ставок, які зокрема залежать від характеру позовної вимог та їх кількості, передбачений Законом України «Про судовий збір».

Однак, заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.119 ЦПК України, що перешкоджає відкриттю провадження за такою заявою.

Зокрема в порушення п.6 ч.2 ст.119 ЦПК України до позовної заяви не додано: 1).витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу між сторонами; 2).витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження дитини ОСОБА_3. Вказані витяги можуть бути одержані позивачем у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Овруцького районного управління юстиції Житомирської області.

Позивачем додано до позовної заяви докази сплати судового збору в загальній сумі 551,20 грн. Тобто позивачем сплачено судовий збір за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу.

Однак позов, крім позовної вимоги про розірвання шлюбу, також містить вимогу про залишення дитини на проживання з батьком.

З цього приводу суддя вбачає за доцільне розяснити позивачу наступне.

Місце проживання дитини, яка не досягла 10 років, визначається за згодою батьків. Місце проживання дитини, яка досягла 10 років, визначається за згодою батьків та самої дитини, якщо батьки проживають окремо. Місце проживання дитини, яка досягла 14 років, визначається нею самою (ст.160 СК України). У випадку, якщо батьки дитини проживають окремо і між ними існує спір щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, вони (один з них) вправі звернутись до суду із вимогою про визначення місця проживання дитини (ст.161 СК України). Вказана вимога немайнового характеру при поданні позовної заяви окремо оплачується судовим збором відповідно до норм Закону України «Про судовий збір».

Відтак, позивачу слід уточнити позовні вимоги щодо визначення місця проживання дитини з батьком у випадку наявності спору про це між батьками (сторонами у справі), якщо вони проживають окремо, і якщо їх дитина є малолітньою і не досягла 14 років. У разі заявлення такої вимоги щодо визначення місця проживання дитини, яка не досягла 14 років, позивачу слід подати суду докази доплати судового збору в порядку та розмірі, передбаченому Закону України «Про судовий збір» (тобто ще 551,20 грн., що в сукупності з вимогою про розірвання шлюбу складатиме 1102,40 грн.), а також у підтвердження обставини проживання дитини з батьком подати довідку про склад сімї за місцем проживання позивача та її копію.

Крім того, позивачу слід подати суду витяги з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу та про державну реєстрацію народження дитини ОСОБА_3 і їх копії.

За вказаних обставин, у відповідності до ч.1 ст.121 ЦПК України позовну заяву слід залишити без руху для усунення названих недоліків.

Тому керуючись ст.ст.119, 120, 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання ним ухвали.

Роз'яснити позивачу, що в разі неусунення недоліків позовної заяви вона буде вважатися неподаною і буде повернута без розгляду.

Ухвала не оскаржується.

СУДДЯ : В. І. Вачко