Справа № 521/3891/16-ц
Провадження №2/521/2473/16
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"22" лютого 2016 р. суддя Малиновського районного суду м. Одеси Гранін В.Л. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулась до суду з цим позовом і просить визнати право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4, який помер 09.11.2014 року, на 1/2 частину АДРЕСА_1. Вказує, що частина квартири не зареєстрована в органі державної реєстрації і тому нотаріус не видає свідоцтво про право на спадщину.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст.ст. 119, 120 ЦПК України, а саме:

- ціна позову не вказана. Не надані дані про вартість квартири на даний час, при тому, що суд зобовязаний при закінчення розгляду справи вирішити питання про розподіл судового збору. Не розяснено в позовній заяві чому позивачкою не сплачено судовий збір;

- так як зміст позову - це вказівка позивача на спосіб захисту вже порушеного права (ст. 16 ЦК України) не указано якими діями саме відповідачі не визнають, порушують, чи оспорюють права позивача, саме на 1/2 частину квартиру. Не розяснено в чому саме спір між позивачем і відповідачами. Так, позивач указує, що він є спадкоємцем і тому просить визнати право власності в порядку спадкування і не розяснено чому позивач вважає, що відповідачами по цій справі є саме ОСОБА_2 та ОСОБА_3, так як згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду від 30.05.2008 року: відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини;

- не вказано чому у позивача немає даних про відмову йому в реєстрації переходу права власності. А в п.6. Постанови №5 Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07 лютого 2014 року «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав», указано, що спадкоємець має право звернутися із заявою про державну реєстрацію переходу права власності до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, після прийняття спадщини в порядку, передбаченому законом. Якщо право власності спадкодавця не було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, правовстановлюючими є документи, що підтверджують підставу для переходу права власності в порядку правонаступництва, а також документи спадкодавця, що підтверджують виникнення у нього права власності на нерухоме майно (стаття 19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»);

- немає посилання на докази які підтверджують наявність спору саме між сторонами в частині визнання права власності на частину квартири. Також немає даних про відсутність згоди інших спадкоємців, чи відсутність спадкоємців, у звязку з чим суд не може вирішити питання про відкриття провадження у справі ( п.24 Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування»). Якщо інших спадкоємців немає, чому позивачем немає посилання на докази цього, а якщо неможливо отримати з нотаріальної контори дані про спадкову справу, чому заявником не указано про необхідність витребування доказів, з урахуванням вимог ст.ст. 131, 133 ЦПК України, якщо в їх отримані у позивачці є труднощі (а якщо ні, то не розяснено чому вони не надані в матеріалах справи), а саме: даних про спадкову справу в нотаріальній конторі.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладений у статтях 119-121 ЦПК України або не сплачено судовий збір, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування - без руху.

Надати позивачу 5-денний строк для усунення недоліків з дня отримання ухвали.

Розяснити, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не оскаржується окремо від рішення, можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суд.

Суддя