справа 243/2511/16-ц
провадження № 2/243/1498/2016
про залишення позовної заяви без руху
31 березня 2016 року м. Словянськ
Суддя Словянського міськрайонного суду Донецької області О.В. Ільяшевич, розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору та визнання права власності, -
28 березня 2016 року в провадження Словянського міськрайонного суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору та визнання права власності.
Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов.
Пунктом 5 ч. 3 ст. 119, ст. 121 ЦПК України, передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.
До позовної заяви позивачем додано заяву про відстрочення оплати судового збору до винесення судом рішення у справі. Посилаючись на норми ч. 1 ст. 82 ЦПК України позивач просить звільнити її від сплати судового збору у звязку із скрутним матеріальним становищем останньої.
Відповідно ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.
Згідно із нормами ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
За розясненнями, що містяться у п.3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно до статті 82 ЦПК, то наслідки, передбачені статтею 121 ЦПК, застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.
Відповідно п.29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до ст.8 ЗУ «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК України, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідки про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Згідно із ст. 10 ЦПК України, особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна довести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
Згідно із заявою про відстрочення сплати судового збору та доданих матеріалів, позивач посилається на ті обставини, що розмір неповернутої відповідачем суми за купівлю квартири складає 46 000 грн. 00 коп. У звязку із тим, що невиконання відповідачем своїх зобовязань по договору поставило її у невигідне матеріальне становище, а також через те, що вона є пенсіонером за віком та отримує мінімальний розмір пенсії, вона не має змоги на даний час сплатити судовий збір, розмір якого вираховується з ціни позову.
Однак, на підтвердження вказаних обставин, позивачем жодних доказів суду не представлено.
Основною умовою, за якої може мати місце звільнення від сплати судового збору, - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений достовірними доказами.
Самі по собі перелічені позивачем обставини не свідчать про наявне скрутне матеріальне становище, за якого позивач не має можливості сплатити судовий збір.
У звязку із викладеним, розглянувши надані суду документи, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.
З огляду на викладене, враховуючи ту обставину, що судом не знайдено підстав для відстрочення позивачу сплати судового збору, дану позовну заяву слід залишити без руху.
При цьому, суд зазначає, що відповідно розяснень, що містяться у п. 27 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17 жовтня 2014 року, якщо заявником не подано належних доказів сплати судового збору у встановленому законодавством порядку та розмірі або (за необхідності) документів, що підтверджують звільнення від його сплати, заява (скарга) залишається без руху. При цьому у відповідній ухвалі суду має бути зазначено правильний порядок сплати та/або розмір судового збору.
Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на час звернення позивача до суду) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яку подано фізичною особою, ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.
Згідно із п.2 ч.1 ст.80 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається вартістю майна.
Із змісту позовних вимог видно, що предметом спору є квартира №8 в будинку №142 розташованому по проспекту ОСОБА_3 у м. Горлівка Донецької області, вартість якої згідно із договором купівлі-продажу квартири становить 144 000 грн. 00 коп., що відповідає ціні позову.
З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що за вимогу позивача про визнання права власності на квартиру, має бути сплачено судовий збір не менше ніж 1 440 грн. 00 коп. (як 1% від суми 144 000 грн. 00 коп.).
За розясненнями п. 12 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», у випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру.
Відповідно ст. 2, п/п 1, 2 пункту 1 частини 2 ст. 4 Закону України від 08.07.2011 року № 3674-VІ «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на час звернення позивачів до суду) за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яку подано фізичною особою, ставка судового збору складає 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.
Відповідно Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» мінімальна заробітна плата станом на 01 січня 2016 року складає 1 378 грн. 00 коп.
Таким чином, за вимогу про розірвання договору купівлі-продажу квартири, позивачем має бути сплачено судовий збір у розмірі 551 грн. 20 коп.
Відповідно ч. 3 ст. 27 ЦПК України, особи, які беруть участь у справі, зобовязані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обовязки.
Частиною ч. 1 ст. 122 Цивільного процесуального кодексу України, встановлено, що суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому цим Кодексом.
Згідно із ч. 1 ст. 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 5 днів з дня отримання позивачем ухвали.
Враховуючи вищевикладене, зазначена позовна заява має бути залишена без руху, з наданням позивачу строку для усунення недоліків.
Керуючись ст.ст. 80, 82, 119-122 ЦПК України, суддя, -
У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі відмовити.
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору та визнання права власності залишити без руху та надати позивачу строк у 5 (пять) днів з дня отримання нею копії цієї ухвали для надання суду оригіналу квитанції про сплату судового збору, загальний розмір якого становить 1 991 грн. 20 коп., якщо докази на підтвердження звільнення позивача від сплати судового збору відсутні.
У випадку невиконання вказаних вимог у встановлений строк заява вважатиметься неподаною і буде повернена позивачеві.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Словянського

міськрайонного суду ОСОБА_4