Справа № 212/6291/16-ц
У Х В А Л А

26 жовтня 2016 року м. Кривий Ріг Суддя Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виселення та стягнення моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

20 жовтня 2016 року ОСОБА_2 звернулась до суду з вищезазначеною позовною заявою, в якій просить заборонити відповідачу користування квартирою № 65 будинку № 92 мікрорайону 5-й Зарічний м.Кривого Рогу Дніпропетровської області, стягнути з ОСОБА_3 моральну шкоду у розмірі 70000,00 грн.

Під час звернення до суду із позовною заявою позивачкою подано письмове клопотання про звільнення від сплати судового збору або відстрочення сплати судового збору до винесення рішення у справі, із посиланням на скрутне матеріальне становище та наявність на утриманні двох малолітніх дітей.

Матеріали позовної заяви передані судді з канцелярії суду 25 жовтня 2016 року.

Відповідно до вимог ст. 82 ЦПК України, та положеннями ст. 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Згідно п.29 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», зазначено, що відповідно до статті 8 Закону №3674 IV та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунках коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Оскільки до матеріалів справи не надано жодного доказу на підтвердження скрутного матеріального становища позивача, тому клопотання не підлягає задоволенню через його недоведеність.

Оскільки у задоволенні клопотання позивача про звільнення або відстрочення сплати судового збору, за позовними вимогами немайнового характеру, відмовлено, тому позовна заява, на підставі ст.121 ЦПК України, підлягає залишенню без руху.

За позовними вимогами немайнового характеру судовий збір сплачується у розмірі 0,4 мінімальної заробітної плати.

У поданій позовній заяві обєднано дві вимоги немайнового характеру, а саме: про заборону користування квартирою та стягнення моральної шкоди.

Так, згідно з абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Позивачем при зверненні до суду сплачено судовий у розмірі 551,20 грн.

Розмір судового збору, який необхідно сплатити позивачу з заявлених вимог немайнового характеру становить 551,20 грн.

Судовий збір підлягає сплаті за наступними реквізитами:

Отримувач коштів:Управління Державної казначейської служби України у Жовтневому районі м. Кривого Рогу Дніпропетровської області

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38031627

Банк отримувача: ГУ УДКСУ у Дніпропетровській області, м. Дніпропетровськ

Код банку отримувача (МФО): 805012

Рахунок отримувача: 0022

Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Крім того, відповідно до ст. 119 ЦПК України у позовній заяві повинні не лише міститься позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Так, у поданій позовній заяві позивач викладає обставини щодо порушення відповідачем громадського порядку та порядку проживання мешканців багатоквартирного будинку, порядку користування житловим приміщенням та права власності інших, однак не посилається на докази, що це підтверджують.

Крім того, позовна заява повинна містити ім'я (найменування) позивача і відповідача, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі.

Однак, у позовній заяві не повністю зазначено місце проживання (перебування) відповідача, а саме не зазначено номер будинку та квартири.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 119, 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виселення та стягнення моральної шкоди - залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення зазначених в мотивованій частині ухвали недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

Розяснити позивачу, що у випадку не усунення наведених в ухвалі недоліків у встановлений строк, позовна заява буде вважатись не поданою і підлягає поверненню позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: М. В. Зімін