Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 280/1736/15-ц
Провадження № 2/280/866/15
У Х В А Л А

26 лютого 2016 року м.Коростишів

Суддя Коростишівського районного суду Житомирської області Пасічний Т.З., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до кредитної спілки «Добробут» про встановлення факту, що має юридичне значення,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з вказаним позовом про встановлення факту, що має юридичне значення.

Відповідно до ст.3 ЦПК України особа має право звернутися до суду в порядку, встановленому цим Кодексом, за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно вимог ч.1 ст.15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних та інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Відповідно до вимог ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; імя (найменування) позивача і відповідача, а також імя представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів звязку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Однак, даний позов підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України, а саме:

-у позовній заяві не вказана повністю юридична адреса відповідача та засоби звязку, хоча інформація про юридичну особу включає в себе організаційно-правову форму та назву;

-не конкретизований виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги;

-заявником не зазначена мета встановлення юридичного факту, що має юридичне значення.

Частиною другою статті 256 ЦПК України визначено перелік юридичних фактів, які можуть бути встановлені в судовому порядку.

Також вказана стаття містить нормативне правило відносно того, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Згідно з приписами пунктів першого і другого частини першої статті 258 ЦПК України у заяві про встановлення факту, що має юридичне значення, повинно бути зазначено який факт заявник просить встановити та з якою метою.

Аналіз даних норм дає підстави для висновку, що справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належить до юрисдикції суду за таких умов:

- згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян;

- чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення;

- заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення;

- встановлення факту не пов'язується з наступним вирішенням спору про право.

Верховний Суд України у п.3 Постанови Пленуму від 31 березня 1995 року №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» зазначив, що вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, так і вимогам щодо її змісту, визначеним спеціальною нормою. Важливе значення має вимога про обов'язкове зазначення у заяві мети встановлення юридичного факту, оскільки мета дає можливість зробити висновок, чи дійсно цей факт є юридичним, і чи тягне він правові наслідки. З урахуванням зазначеної в заяві мети, суд визначає коло осіб, які можуть бути залучені до участі у справі.

Якщо в заяві не зазначено, який конкретно факт просить встановити заявник, з яких причин неможливо одержати або відновити документ, що посвідчує даний факт, якими доказами цей факт підтверджується або до заяви не приєднано довідки про неможливість одержання чи відновлення необхідних документів, суддя відповідно постановляє ухвалу про залишення заяви без руху і надає заявникові строк для виправлення недоліків. У разі невиконання цих вказівок заява вважається неподаною і повертається заявникові, про що суддя постановляє мотивовану ухвалу.

Відповідно до ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.119, 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.119,121,256 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

1.Позовну заяву ОСОБА_1 до кредитної спілки «Добробут» про встановлення факту, що має юридичне значення -залишити без руху.

2.Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3.Розяснити позивачу, якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.119 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

4.Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.З.Пасічний