Справа № 605/158/16-ц
РІШЕННЯ

Іменем України

"31" березня 2016 р. Підгаєцький районний суд Тернопільської області в складі головуючої судді Ігнатової Г.В. при секретарі Чебан Т.В. за участю позивача ОСОБА_1 ,розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Підгайці справу за позовом ОСОБА_1 до Литвиніської сільської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви в нотаріальну контору для прийняття спадщини за законом,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувсь до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті його бабці, посилаючись на таке. ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла ОСОБА_2 Нотаріус відмовив позивачеві в подачі заяви про прийняття спадщини після смерті матері, посилаючись на те, що позивач пропустив шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Позивач вказав, що пропустив визначений законодавством шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини, оскільки помилково вважав, що він як єдиний спадкоємець прийняв спадщину, враховуючи, що до дня смерті фактично проживав з бабцею , після її смерті доглядав за спадковим майном.

Зазначив, що підставою пропуску встановленого законодавством шестимісячного строку є той факт, що йому не було відомо про наявність у сертифіката на право на земельну частку ( пай) у ОСОБА_2.

Позивач вважає вказані причини пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини поважними, а тому просив суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2

Вислухавши пояснення позивача та дослідивши матеріали справи суд встановив наступне.

Так, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла ОСОБА_2, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 від 13.10.2008 р.

Після її смерті відкрилася спадщина, до складу спадкового майна.якої входить сертифікат на право на земельну частку ( пай) серія НОМЕР_2, і станом на момент розгляду справи вказану спадщину не було прийнято у спосіб встановлений законом . Спадкодавець заповіту не залишила.

З матеріалів справи вбачається, що спадкоємцями ОСОБА_2 за законом є ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року не прийнявши встановленому законом порядку спадшину.

Позивач ОСОБА_1 є сином померлого і відповідно до ст. 1261 Цивільного кодексу України є його спадкоємцем за законом першої черги.

Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених ст. 1259 цього Кодексу. Таким чином позивач має право на спадкування після померлої бабці ОСОБА_2, але для цього йому необхідно поновити строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що позивач коли дізнався, що спадщина після смерті бабці ніким із попередніх черг спадкоємців не прийнята, він як спадкоємець за законом пятої черги, зразу ж звернувся з приводу оформлення своїх спадкових прав.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України).

Статтею 1270 ЦК України встановлений шестимісячний строк, протягом якого спадкоємець зобов»язаний заявити про своє бажання прийняти спадщину або виконати дії, що свідчать про фактичне прийняття спадщини.

Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов»язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Частиною 3 ст.1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до статей 1268 - 1270, 1272 ЦК України та п. 24 постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України від ЗО травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як вбачається з доводів позивача., причинами пропуску строку для прийняття ним спадщини було те, що по-перше він вважав, що в любий час зможе оформити документи по прийняттю спадщини після смерті своєї бабці, за якою він піклувався

Зважаючи на вищенаведене,суд вважає наведені причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Згідно ч. 2 ст. 214 ЦПК України, при виборі правової норми, що підлягає застосуванню до спірних правовідносин, суд зобов'язаний враховувати висновки Верховного Суду України, викладені у рішеннях, прийнятих за

результатами розгляду заяв про перегляд, судового рішення з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої статті 355 цього'Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 360-7 1ДТК України, рішення Верховного Суду України, прийняте за наслідками розгляду заяви про перегляд судового рішення з мотивів неоднакового застосування судом (судами) касаційної інстанції одних і тих самих норм матеріального права у подібних правовідносинах, є обов'язковим для всіх суб'єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить зазначену норму права, та для всіх судів України.

Верховний Суд України в постанові від 26 вересня 2011 року №6-85цс12 висловив свою правову позицію, а саме, що право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

На основі аналізу цих правових норм, ВСУ під час розгляду цивільної "справи"№ 6-85цс12 сформулював правову позицію, згідно з якою прийшов до висновку, що правила ч. З ст. 1272 ПК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Статтею 41 Конституції України передбачено: «Кожен має право володіти користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом.

Підставою виникнення права приватної власності є також успадкування майна, що базується на правонаступництві.

Як вбачається з матеріалів справи, після смерті бабці позивача ОСОБА_2, відкрилася спадщина на належні останній цивільні права та обов»язки, у зв»язку із відсутністю спадкоємців, до яких переходять права та обов»язки спадкодавця, право на спадкування одержує ОСОБА_1 В матеріалах справи відсутні будь-які фактичні дані щодо заперечення будь-кого щодо переходу до позивача спадкового майна належного спадкодавцю ОСОБА_2 та наявності спору щодо цього. Уповноважений представник відповідача (сільський голова), визнав позов повністю , що є проявом принципу диспозитивності, не суперечить закону і не порушує прав та інтересів інших осіб.

ЦПК України у ст.1 закріплює, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Виходячи з рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979 року, ст.1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнає право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном.

Виходячи із положень книги 6 ЦК України, спадкове право захищає власність фізичних осіб, ОСОБА_1, пов»язаний зі спадкодавцем кровним походженням, усі права та обов»язки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини в розумінні ст.1 Першого протоколу до Конвенції, становитиме майно позивача виходячи із законодавчого визначення спадкових правовідносин, суб»єктом яких є позивач

Таким чином, суд вважає доводи ОСОБА_1 обгрунтованими і такими що підлягають до задоволення, а тому беручи до уваги що позивач є єдиним спадкоємцем, інших спадкоємців не має , а також фактичну відсутність спору щодо спадкового майна і неможливість оформлення спадкових прав позивача у іншому порядку, суд вважає, що зазначені обставини являються поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини та за можливе визначити йому, додатковий двохмісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини по закону , яка залишилась після смерті ОСОБА_2.

На підставі наведеного , керуючись ст.1261,1258,1272 ЦК України, ст.ст.10,60,88, 213,215. 218 ЦПК України,-

В И Р І Ш И В :

Позов задоволити. Визначити ОСОБА_1 додатковий строк два місяці для подання заяви до нотаріальної контори для прийняття спадкового майна по закону, що залишилось після смерті ОСОБА_2 померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 р. з моменту набрання рішення законної сили.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на його оскарження. Апеляційна скарга на рішення Підгаєцького районного суду подається в апеляційний суд Тернопільської області через Підгаєцький районний суд протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Головуючий: підпис Г. В. Ігнатова