Справа № 404/2046/16-ц
Номер провадження 2/404/1715/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 квітня 2016 року Суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда Бершадська О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Кіровоградської міської ради про визнання права власності за набувальною давністю,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду із позовом, яким просить визнати за, нею, ОСОБА_1 право власності за набувальною давністю на 1 / 2 частину квартири №134, яка знаходиться в будинку №21 по проспекту Університетському в місті Кіровограді та належить померлому ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 15.05.2001 року, приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу ОСОБА_3, зареєстрованого в реєстрі за №1596 ( вимоги майнового характеру ).

Разом з цим, позивач подала клопотання щодо відстрочення сплати частини судового збору до ухвалення судового рішення у справі. Вказала, що для визначення ринкової вартості квартири, крім судового збору за подачу позовної заяви про визнання права власності, також необхідно оплатити послуги експертної установи. Вона є людиною похилого віку, пенсіонером, отримує пенсію за віком. Пенсія за віком є єдиним джерелом її доходу, сума якої мінімальна. До того ж хворіє, пенсія, яку отримує не вистачає на нормальне харчування і лікування.

Згідно ч.2 ст. 79 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ст. 8 Закону України Про судовий збір №3674-VI від 08.07.2011 року, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У відповідності до ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Якщо у встановлений судом строк судові витрати не будуть оплачені, заява відповідно до статті 207 залишається без розгляду, або витрати стягуються за судовим рішенням у справі, коли оплата судових витрат була відстрочена або розстрочена до ухвалення цього рішення. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Відповідно до роз'яснень, наданих у постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Особа, яка заявляє клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. При цьому, суддя, вважає за необхідне відмовити позивачу в задоволенні її клопотання про відстрочення сплати частини судового збору, оскільки достатніх та переконливих доказів відсутності коштів на сплату судового збору позивач не надала, сплатила в розмірі 551,20 грн. Ксерокопії посвідчення та виписки-епікризу із медичної карти стаціонарного хворого №6267 не є достатнім доказом на підтвердження заявленого клопотання. Крім того, позивачем не надано відомостей про відсутність будь-яких додаткових доходів.

Згідно ст. 122 ЦПК України, суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому ЦПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України, - до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату позивачем судового збору.

У відповідності до ст. 1 Закону України Про судовий збір від 08.07.2011 року, який набрав чинності з 01 листопада 2011 року, судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат. Згідно ст. 4 цього ж Закону, судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Установлено у 2016 році мінімальну заробітну плату у місячному розмірі: з 1 січня-1378 гривень (ст. 8 Закону України Про Державний бюджет України на 2016 рік). Пунктом 2 частини першої статті 80 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна. Розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною пятою статті 216, статтею 1212 Цивільного кодексу України тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Згідно Закону України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору № 484-VIII від 22.05.2015 року, який набрав чинності з 01 вересня 2015 року, п.п.1 п. 1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана: фізичною особою або фізичною особо-підприємцем судовий збір встановлюється в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551,20 грн.) та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (6890 грн.).

У відповідності до ч.1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали. Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст.ст. 119, 120 ЦПК України, зокрема:

не зазначено ціни позову щодо вимог майнового характеру;

не надано відповідних доказів щодо вартості 1 / 2 частини квартири №134, по проспекту Університетському, 21 в місті Кіровограді, станом на день звернення до суду.

Тому, керуючись ст. 8 Закону України №3674-VI Про судовий збір від 08.07.2011 року, ст. ст. 79, 82, ч.1 ст.121, п.9 ч.1 ст. 293 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору по справі за її позовом до Кіровоградської міської ради про визнання права власності за набувальною давністю - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Кіровоградської міської ради про визнання права власності за набувальною давністю- залишити без руху надавши строк для усунення недоліків до 15 квітня 2016 року, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Запропонувати позивачу подати до суду в установлений строк: належним чином оформлену позовну заяву, визначившись із ціною позову щодо вимог майнового характеру; докази вартості 1 / 2 частини квартири №134, по проспекту Університетському, 21 в місті Кіровограді, станом на день звернення до суду, відповідно довнести кошти по оплаті судового збору щодо вимог майнового характеру із розрахунку 1 % ціни позову (з врахуванням вже сплаченого в розмірі 551,20 грн.) на р/р 0003; МФО 823016; одержувач: УДКСУ у м. Кіровограді Кіровоградської області; Код отримувача ( код за ЄДРПОУ) 38037409, Код класифікації доходів бюджету: 22030001, призначення платежу ( судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Кіровський районний суд м. Кіровограда, надавши до суду оригінал квитанції.

В разі невиконання вказаної вимоги позовна заява буде вважатись неподаною і повернута позивачу.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Кіровоградської області щодо визначення розміру судових витрат у встановлений законом строк і порядок, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда О. В. Бершадська