Справа № 2-37/10
Провадження № 8/496/1/16
У Х В А Л А

08 квітня 2016 року Біляївський районний суд Одеської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_6.,

при секретарі - Буяк Б.С.,

за участю:

позивача (заявника) - ОСОБА_1,

представників позивача - ОСОБА_2, ОСОБА_3,

представника відповідача - ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Біляївка усну заяву представника позивача (заявника) про відвід головуючого судді по цивільній справі за заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_5 сільської ради Біляївського району Одеської області про перегляд рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами, -

В С Т А Н О В И В :

Біляївським районним судом розглядається вказана заява про перегляд рішення за нововиявленими обставинами.

08 квітня 2016 року у судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 заявив відвід головуючому по справі судді. Мотивує відвід тим, що суддя ОСОБА_6. порушила норми процесуального права під час слухання справа, а саме: порушила строки розгляду справи; не розглянула клопотання представника позивача ОСОБА_2 про призначення почеркознавчої експертизи; ухвалою суду не закінчила з'ясування обставин справи та перейшла до судових дебатів; за власною ініціативою допитувала не заявлених свідків; долічила докази не встановивши думку сторін. Отже представник позивача, вважає що головуючий суддя по справі прямо заінтересована у результаті розгляду справи.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_3 підтримав заяву, пояснивши, що суддя мала спілкування з представником відповідача, відповідач мав спілкування с суддею рішення якого переглядається, допитувались свідки які раніше не заявлялись. Тому є всі підстави для відводу судді, так як є сумніви в її неупередженості.

Позивач у судовому засіданні підтримала думку представників.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечувала в задоволені заяви, вказуючи на її необґрунтованість.

Суд, вислухавши доводи сторін, дійшов висновку, що в задоволенні заяви про відвід судді слід відмовити з наступних підстав.

Статтею 20 ЦПК України передбачені підстави для відводу судді. Суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу, якщо: під час попереднього вирішення цієї справи він брав участь у процесі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, секретар судового засідання; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших осіб, які беруть участь у справі; якщо є інші обставини, які викликають сумнів в об'єктивності та неупередженості судді; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи, встановлений частиною третьою статті 11-1 цього Кодексу.

За змістом ч.3 ст.23 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим до початку з'ясування обставин у справі та перевірки їх доказами.

Відповідно до ст. 24 ЦПК України у разі заявлення відводу суд повинен вислухати особу, якій заявлено відвід, якщо вона бажає дати пояснення, а також думку осіб, які беруть участь у справі. Заява про відвід вирішується в нарадчій кімнаті ухвалою суду, що розглядає справу.

Підстав, які б слугували відводу головуючому, у справі не встановлено. Доводи представників позивача про наявність обставин, які викликають сумніви в об'єктивності та неупередженості головуючого у справі, зводяться до незгоди представника з порядком ведення судового процесу.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на положення якої посилається суд, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти особи кримінального обвинувачення.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним. Аналіз практики Європейського суду з прав людини дає підстави для висновку, що завдання суду полягає у встановленні фактичних обставин справи та надання їм фахової правової оцінки. Тобто, результат судового розгляду повинен мати безпосереднє значення для встановлення права позивача щодо предмету спору. Цивільно-процесуальне законодавство покладає на головуючого обов'язок усувати із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

Суд звертає увагу, що представником позивача у судовому засіданні не було надано належно клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, а лише запропоновано головуючого по справі, що представником позивача у разі необхідності чи забажає суд, буде заявлено зазначене клопотання. Жодних клопотань про призначення будь-яких експертиз по справі до суду не надходило.

Посилання представника позивача про порушення строків розгляду справи, також необґрунтовані, так як саме сторона позивача двічі не з'являлась до судового засідання, та саме представники позивача неодноразово клопотали перед судом про відкладення справи у зв'язку з необхідність ознайомлення з матеріалами справи та підготовкою до судових дебатів.

У журналі судового засіданні зазначено, що судом було заслухано думку учасників процесу, запропоновано надати додаткові пояснення в порядку ч. 1 ст. 192 ЦПК України, та з урахуванням їх думки постановлено ухвалу на місці про закінчення з'ясування обставин справи, перевіркою їх доказами та перейдено до судових дебатів, чим спростовуються твердження представника позивача про порушення головуючим норм ст. 192 ЦПК України.

Згідно з рішенням Європейського з прав людини від 09 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України» (№33949/02) наявність безсторонності повинна визначатися за суб'єктивним та об'єктивним критеріями. Відповідно до суб'єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об'єктивного критерію неупередженість суду визначається в тому числі і тим, чи забезпечує суд умови, за яких були б неможливі сумніви у його безсторонності.

Суд не вбачає підстав для відводу головуючому судді, оскільки підстави, які містяться в нормах ст. 20 ЦПК України в даному випадку не встановлені.

Таким чином, заявлені представниками позивача підстави для відводу головуючому не є на думку суду такими, що наділені суб'єктивними та об'єктивними критеріями встановлення упередженості суду та які унеможливлювали прийняття нею об'єктивного рішення у справі, а тому обґрунтованого підґрунтя для задоволення клопотань про відвід відсутні.

Керуючись ст.ст. 20, 23, ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

У задоволенні усної заяви представника позивача (заявника) про відвід головуючого судді по цивільній справі за заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_5 сільської ради Біляївського району Одеської області про перегляд рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами - відмовити.

Ухвала в апеляційному порядку оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути включенні до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Галич О.П.

08 квітня 2016 року