печерський районний суд міста києва
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 грудня 2016 року Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Москаленко К.О.,

при секретарі Ольховській М.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Перша Київська державна нотаріальна контора, Публічне акціонерне товариство «Експрес-Банк», Публічне акціонерне товариство «Свербанк» - про визначення розміру часток у спільному сумісному майні, -

В С Т А Н О В И В :

26.04.2016 позивач звернулась до суду з вказаним позовом до відповідача, просить визначити частки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у спільній сумісній власності - квартирі АДРЕСА_1, по 1/2 частці за кожним, визначити частки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у спільній сумісній власності - квартирі АДРЕСА_2, по 1/2 частці за кожним.

Обґрунтовуючи свої вимоги позивач зазначає, що рішенням Печерського районного суду м.Києва від 06.03.2014, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду м.Києва від 29.04.2014 та від 26.08.2014 та ухвалами Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 29.10.2014, задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ПАТ «АБ «Експрес-Банк», треті особи: ПАТ «Банк Кіпру», ПАТ «Дочірній банк Сбербанку Росії» про встановлення факту проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу з квітня 1993 року та визнано спільною сумісною власністю подружжя квартиру АДРЕСА_1 та квартиру АДРЕСА_2. Разом з тим, державна реєстрація права спільної сумісної власності вказаних квартир в органах Державної реєстраційної служби не здійснена. ІНФОРМАЦІЯ_1 помер співвласник вказаних квартир, ОСОБА_2 Після його смерті відкрилась спадщина на спадкове майно, до складу якого увійшли вказані квартири. Оскільки частки співвласників ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вказаним рішенням суду не визначені, позивач позбавлена можливості реалізувати своє право власності на належне їй майно в органах державної реєстраційної служби та визначити обсяг спадкового майна померлого ОСОБА_2, у зв'язку з чим остання змушена звернутися до суду за захистом своїх порушених прав.

Протягом розгляду справи позивач збільшила позовні вимоги, подавши відповідну заяву, згідно якої просила, серед іншого, визначити частки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у спільній сумісній власності - квартирі АДРЕСА_3, по 1/2 частці за кожним.

Протокольною ухвалою суду від 27.05.2016 залучено до участі у даній справі в якості третьої особи без самостійних вимог щодо предмету спору ПАТ «Експрес-Банк» як іпотекодержателя квартири АДРЕСА_3 та квартири АДРЕСА_1.

Протокольною ухвалою суду від 10.10.2016 залучено до участі у даній справі в якості третьої особи без самостійних вимог щодо предмету спору ПАТ «Сбербанк» як іпотекодержателя квартири АДРЕСА_2.

У судовому засіданні представники позивача позов підтримали, посилаючись на викладені в позові обставини та доводи, просили позов задовольнити.

Відповідач, повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи в судове засідання свого уповноваженого представника не направив, направив через канцелярію суду письмові пояснення, згідно яких просив проводити розгляд справи без участі представника та прийняти рішення згідно вимог чинного законодавства.

Третя особа Перша Київська державна нотаріальна контора, повідомлена належним чином про час та місце розгляду справи в судове засідання свого уповноваженого представника не направила, направила через канцелярію суду клопотання про розгляд справи без участі представника.

У судовому засіданні представник третьої особи ПАТ «Експрес-Банк» заперечив проти задоволення позову, посилаючись на викладене в письмових запереченнях. Заперечуючи проти позову представник третьої особи зазначив про відсутність спору щодо права власності на спірні квартири, оскільки позивачем не надано доказів відмови її компетентними органами в оформленні права власності та не зазначено суб'єктів, які не визнають право власності на квартири. Таким чином вважав позов безпідставним та необгрунтованим.

У судовому засіданні представник третьої особи ПАТ «Сбербанк» заперечив проти задоволення позову. Заперечуючи проти задоволення позову, представник третьої особи зазначив, що ПАТ «Сбербанк» є іпотекодержателем квартири АДРЕСА_2, на яку рішенням Апеляційного суду м.Києва від 22.11.2012 звернуто стягнуто в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором, укладеним між ПАТ «Сбербанк» та ОСОБА_2, а тому, на думку представника третьої особи, вказана обставина є перешкодою для визначення часток ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у спільній сумісній власності вказаної квартири.

Суд, враховуючи думку сторін, визнав можливим розгляд справи за відсутності відповідача та третьої особи Першої Київської державної нотаріальної контори.

Суд, заслухавши представників позивача, представників третіх осіб, з'ясувавши обставини справи, перевіривши їх письмовими доказами шляхом дослідження, приходить до наступного.

Судом встановлено, що рішенням Печерського районного суду м.Києва від 06.03.2014, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду м.Києва від 29.04.2014 та від 26.08.2014 та ухвалами Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 29.10.2014, задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ПАТ «АБ «Експрес-Банк», треті особи: ПАТ «Банк Кіпру», ПАТ «Дочірній банк Сбербанку Росії» про встановлення факту проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу з квітня 1993 року та визнано спільною сумісною власністю ОСОБА_1 та ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_1 та квартиру АДРЕСА_2. (а.с.7-8,9-10,11,12-14, 15-16)

Вказаним рішенням суду встановлено, що право власності на квартиру АДРЕСА_3 зареєстровано за ОСОБА_2

Відповідно до ч.3 ст. 61 ЦПК України обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Таким чином, виходячи з вищевикладеного, та обставина, що позивач ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є співвласниками вказаного вище майна не підлягає доказуванню.

Згідно Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна від 20.10.2016, право власності на квартиру АДРЕСА_2 станом на 20.10.2016 зареєстровано за ОСОБА_2, вказана квартира перебуває в іпотеці на підставі Договору про внесення змін до Іпотечного договору, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Морозовою С.В. 16.06.2007 за реєстровим №з-2794, кдз-5556.

Згідно Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна від 20.10.2016, право власності на квартиру АДРЕСА_1 станом на 20.10.2016 зареєстровано за ОСОБА_2, вказана квартира перебуває в іпотеці на підставі Іпотечного договору, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Ракитянським В.А. 16.08.2007р. (а.с. 191-193)

Згідно Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна від 23.11.2016, право власності на квартиру АДРЕСА_3 станом на 23.11.2016 зареєстровано за ОСОБА_2, вказана квартира перебуває в іпотеці на підставі Договору про внесення змін та доповнень до Договору іпотеки №3033 від 26.07.2005, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Іванової С.М. (а.с.206-207)

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» право власності підлягає обов'язковій державній реєстрації.

Виходячи з положень вказаної норми, право спільної сумісної власності на вказане вище майно згідно вказаного рішення суду підлягає обов'язковій державній реєстрації.

Разом з тим, як встановлено судом, станом на час розгляду даної справи державна реєстрація права спільної сумісної власності вказаного вище майна в органах Державної реєстраційної служби у встановленому законом порядку не здійснена.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер співвласник вказаних вище квартир - ОСОБА_2, що підтверджується Свідоцтвом про смерть, виданим Відділом реєстрації смерті у м.Києві управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м.Києві. (а.с. 17)

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина, до складу якої входить зазначене вище майно. (а.с.79-81)

Згідно листа за підписом В.о. завідувача Першої Київської державної нотаріальної контори Головного управління юстиції в м.Києві Кузьмича В.М. від 19.07.2016 №6011/02-14 адресованого ПАТ «АБ «Експрес-Банк» позивач ОСОБА_1 та ОСОБА_7 15.06.2016 відмовились від спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 (а.с.142)

Як вбачається з матеріалів заведеної спадкової справи щодо майна померлого ОСОБА_2 №61/2016, 23.01.2016 ПАТ «АБ «Експрес-Банк» та 27.05.2016 ПАТ «Сбербанк» звернулися до Першої Київської державної нотаріальної контори Головного управління юстиції в м.Києві з претензіями щодо боргових зобов'язань померлого боржника. (а.с.33-38)

Обґрунтовуючи позов, позивач, посилаючись на відсутнсть поділу вказаного майна згідно вказаного рішення суду, просить з метою захисту права власності, визначити частки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у спільній сумісній власності вказаних вище квартир, по 1/2 частці за кожним.

Згідно зі ст. 368 ЦК України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Відповідно до положень ст. 369 ЦК України співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними.

Відповідно до ст. 370 ЦК України співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності, крім випадків, установлених законом. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

Виходячи з положень ч.1 ст.370 ЦК України, співвласники майна мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності і незалежно від наявності іпотекодержателя цього майна.

Відповідно до п.5 Постанови Пленуму Верховного суду України №20 від 22.12.1995 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», частка у спільної сумісної власності визначається при поділі майна, виділі частки з спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної сумісної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини. При відсутності доказів про те, що участь когось з учасників спільної сумісної власності у надбанні майна була більшою або меншою частки визначаються рівними.

Враховуючи, що вказаним рішенням суду визнано право спільної сумісної власності на зазначене майно за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та за відсутності даних про наявність домовленості між ними щодо виділення часток з спільного майна, частки кожного з них у зазначених квартирах становитимуть по ? їх частини.

Доводи представників третіх осіб про те, що питання щодо виділення часток у спільній сумісній власності у разі смерті одного з подружжя вирішується в порядку нотаріальних проваджень судом не приймаються до уваги як безпідставні та необґрунтовані, оскільки позивач в даному випадку відмовилась від прийняття спадщини після померлого ОСОБА_2, а тому позивач має право в інший спосіб захистити своє право власності.

Інші доводи представників третіх осіб як іпотекодержателів є також безпідставними, оскільки по суті ці доводи не є перешкодою, виходячи з положень ст. 370 ЦК України для виділення часток з спільного майна.

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його невизнання та право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого права та інтересу.

Частина 1 ст. 317 ЦК України передбачає, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Згідно з ч.1 ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Відповідно до ч.1,2 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

Враховуючи встановлені судом обставини справи, беручи до уваги всі досліджені судом докази в їх сукупності, зважаючи на те, що позивач ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є співвласниками вищевказаного майна і в інший спосіб позивач ОСОБА_1 позбавлена можливості виділити частки у спільному сумісному майні, суд вважає за доцільне визначити частки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у спільній сумісній власності - квартирі АДРЕСА_1, по 1/2 частці за кожним, визначити частки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у спільній сумісній власності - квартирі АДРЕСА_2, по 1/2 частці за кожним, визначити частки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у спільній сумісній власності - квартирі АДРЕСА_3, по 1/2 частці за кожним.

За вказаних обставин, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, доведеними, а тому підлягають задоволенню.

У зв'язку з задоволенням позову, на підставі ст. 88 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 6 890 грн.00коп.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 16, 321, 368-370 ЦК України, ст.ст. 3, 10-11, 57- 60, 61, 212, 214, 215, 223, 292, 294 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Перша Київська державна нотаріальна контора, Публічне акціонерне товариство «Експрес-Банк», Публічне акціонерне товариство «Свербанк» - про визначення розміру часток у спільному сумісному майні - задовольнити.

Визначити частки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у спільній сумісній власності - квартирі АДРЕСА_1, по 1/2 частці за кожним.

Визначити частки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у спільній сумісній власності - квартирі АДРЕСА_2, по 1/2 частці за кожним.

Визначити частки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у спільній сумісній власності - квартирі АДРЕСА_3, по 1/2 частці за кожним.

Стягнути з Київської міської ради на користь ОСОБА_1 у відшкодування судових витрат судовий збір в розмірі 6 890 (шість тисяч вісімсот дев'яносто) грн. 00 коп.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення. Апеляційна скарга подається Апеляційному суду м. Києва через Печерський районний суд м. Києва.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Печерського

районного суду міста Києва К.О. Москаленко