справа №619/4594/15-ц
провадження №2/619/176/16
18 лютого 2016 року м. Дергачі
Дергачівський районний суд Харківської області
У складіголовуючого - суддіБолибок Є.А.
за участюсекретаря судового засіданняМолотко А.В.
розглянувши у відкритому судому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу та відновлення дошлюбного прізвища, -
ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_4, в якому просила розірвати шлюб між сторонами та при розірванні шлюбу змінити прізвище на дівоче - «ОСОБА_3». В обґрунтування позову ОСОБА_3 зазначила, що вона перебуває у шлюбі з відповідачем, від подружнього життя мають малолітнього сина - ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, причиною розпаду сім'ї стало те, що в неї з відповідачем різні характери та погляди на життя, шлюбно-сімейні відносини на даний момент не підтримують, мешкають окремо один від одного.
У судове засідання 21 січня 2016 року відповідач ОСОБА_4 не з'явився, про час та місце судового засідання повідомлявся належним чином. Представник відповідача ОСОБА_6 подала до суду заяву, в якій просила відкласти розгляд справи.
У судове засідання 18 лютого 2016 року відповідач ОСОБА_4 повторно не з'явився, про час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, від нього не надійшло повідомлення про причини неявки. Відповідно до поштового повідомлення судова повістка про виклик до суду була вручена 29 січня 2016 року.
Згідно ч.2 ст.77 ЦПК України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явилися в судове засідання без поважних причин.
У судове засідання позивач ОСОБА_3 не з'явилася, подала до суду заяву, в якій просила справу розглядати у її відсутність, у разі неявки в судове засідання відповідача, не заперечувала проти заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення.
Згідно п.2 ч.1 ст.169 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи в межах строків, встановлених статтею 157 цього Кодексу, у разі першої неявки в судове засідання сторони або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, оповіщених у встановленому порядку про час і місце судового розгляду, якщо вони повідомили про причини неявки, які судом визнано поважними
Відповідно до ч.4 ст.169 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Таким чином законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки відповідача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці відповідача до суду (другої підряд).
Це пов'язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.
Крім того, таке положення закону пов'язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою статті 157 ЦПК України та статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року.
Відповідач у судове засідання повторно не з'явився. Враховуючи положення ч.4 ст.169 ЦПК України, відповідно до якої суд не враховує поважність/неповажність явки відповідача до суду, тобто не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці відповідача, а також враховуючи принцип диспозитивності, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами, суд не з'ясовує причини неявки відповідача та відповідно до ч.4 ст.169 ЦПК України ухвалює заочне рішення.
Судом встановлені обставини і визначені відповідно до них правовідносини.
Згідно свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_1, виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, 23 червня 2012 року зареєстровано шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_3, про що зроблено відповідний актовий запис за №607, прізвище дружини після реєстрації шлюбу: ОСОБА_3.
Всебічно, повно, об'єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з'ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази в сукупності, суд приходить до висновку про часткове задоволення позову з наступних мотивів.
Суд вважає встановленою наявність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги позивача про розірвання шлюбу.
Сторони створити міцної сім'ї за час спільного проживання не змогли, внаслідок чого шлюб фактично розпався, подружні стосунки припинились, також сторонам надавався строк для примирення терміном один місяць, що також не дало подружжю примиритися, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б їхнім інтересам та дитини.
Відповідно до ч.1 ст.24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
За таких обставин, шлюб сторін існує формально, сім'я розпалася повністю та відновлена бути не може, оскільки подальше спільне проживання сторін стало неможливим.
Суд застосовує наступні нормативно-правові акти.
Згідно ч.3 ст.105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.
Згідно ч.1 ст.110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.
Згідно ч. 2 ст.112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їх дитини, що мають істотне значення.
Згідно ч.2 ст.115 СК України, рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Щодо позовних вимог про відновлення дошлюбного прізвища.
Суд вважає їх такими, що не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Згідно ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Відповідно до ч.2 ст.114 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Згідно ч.6 ст.15 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» від 01 липня 2010 року №2398-VI, той з подружжя, який бажає відновити своє дошлюбне прізвище, повинен заявити про це в органі державної реєстрації актів цивільного стану під час державної реєстрації розірвання шлюбу.
Частиною 3 ст.234 ЦПК України передбачено, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про розірвання шлюбу за заявою подружжя, яке має дітей, за заявою будь-кого з подружжя, якщо один з нього засуджений до позбавлення волі.
Згідно ч.8 ст.235 ЦПК України, у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається.
Так як справа розглядається в порядку позовного провадження, а не в окремому провадженню за заявою подружжя, яке має дітей, то у суду відсутні правові підстави вирішувати будь-які питання щодо дошлюбного прізвища позивача.
При цьому суд відмічає, що ОСОБА_3 не позбавлена права в порядку ч.6 ст.15 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» в органі державної реєстрації актів цивільного стану під час державної реєстрації розірвання шлюбу заявити про бажання відновити своє дошлюбне прізвище.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 208, 209, 212-215, 224-226, 233 ЦПК України, суд -
Позов ОСОБА_3 задовольнити частково.
Шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_3, зареєстрований 23 червня 2012 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис №607 - розірвати.
В іншій частині позову відмовити.
Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до відділу державної реєстрації актів цивільного стану Дергачівського районного управління юстиції Харківської області для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку в судову палату по цивільних справах апеляційного суду Харківської області через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк, протягом якого розглядалася заява, не включається до строку на апеляційне оскарження рішення.

Заочне рішення набирає законної сили відповідно до загального порядку, встановленого ЦПК України.

Суддя Є. А. Болибок