Справа 635/1838/16-ц
Провадження 2/635/1228/2016
04 квітня 2016 року Харківський районний суд Харківської області у складі:
головуючого судді - Панас Н.Л.
при секретарі - Супрун Я.С.
за участю позивача - ОСОБА_1
представника відповідача - ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у с.Покотилівка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Об"єднання співвласників багатоквартирних будинків "Мрія" про стягнення моральної шкоди, -
У лютому 2016 року позивач звернулась до суду з позовом до Обєднання співвласників багатоквартирних будинків "Мрія" про відшкодування моральної шкоди в розмірі 5 000 гривень, посилаючись на те, що відповідач не надав їй довідку про склад родини для отримання статусу багатодітної родини. Рішенням Харківського районного суду Харківської області від 03 серпня 2015 року відповідача було зобовязано надати довідку про склад родини позивачу. Однак, до теперішнього часу довідку про склад родини позивачу видано не було, мотивуючи це тим, що позивач не є членом ОСББ, має заборгованість по членським внескам та не надав згоду на обробку персональних даних. Позивач вважає цю відмову необгрунтованою та незаконною та просить стягнути з відповідача моральну шкоду в розмірі 5000 гривень.
Позивач в судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити.
Представник відповідача в судовому засіданні заявлені позовні вимоги не визнала і просила відмовити у їх задоволенні. Також пояснила, що позивачем не надано жодних доказів того, що їй була заподіяна моральна шкода.
Заслухавши сторони, перевіривши матеріали справи, суд вважає, що позов обгрунтований та не підлягає задоволенню в повному обсязі з огляду на наступне.
Стаття 5 Закону України "Про інформацію" передбачає, що кожен має право на інформацію, що передбачає можливість вільного одержання, використання, поширення, зберігання та захисту інформації, необхідної для реалізації своїх прав, свобод і законних інтересів.
Реалізація права на інформацію не повинна порушувати громадські, політичні, економічні, соціальні, духовні, екологічні та інші права, свободи і законні інтереси інших громадян, права та інтереси юридичних осіб.
Згідно зі ст.11 зазначеного вище Закону інформація про фізичну особу (персональні дані) - відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована або може бути конкретно ідентифікована. Кожному забезпечується вільний доступ до інформації, яка стосується його особисто, крім випадків, передбачених законом.
Відповідно до вимог ст.302 Цивільного кодексу України фізична особа має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію.
Відповідно до вимог ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у: - фізичному болі та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв"язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров"я; - у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв"язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім"ї чи близьких родичів; - у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв"язку із знищенням чи пошкодженням її майна; - у приниженні честі, гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.
Частиною 1 статті 1167 ЦК України передбачено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
Як роз"яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 своєї постанови №4 від 31.03.1995 року "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" (з наступними доповненнями та змінами), спори про відшкодування заподіяної фізичній чи юридичній особі моральної (немайнової) шкоди розглядаються, зокрема:
- коли право на її відшкодування безпосередньо передбачено нормами Конституції або випливає з її положень;
- у випадках, передбачених нормами Цивільного кодексу України (далі - ЦК) та іншим законодавством, яке встановлює відповідальність за заподіяння моральної шкоди (наприклад, ст.49 Закону "Про інформацію", ст.44 Закону "Про авторське право і суміжні права");
- при порушенні зобов'язань, які підпадають під дію Закону "Про захист прав споживачів" чи інших законів, що регулюють такі зобов'язання і передбачають відшкодування моральної (немайнової) шкоди.
Частиною 1 статті 31 ЗУ "Про інформацію" передбачено, що у разі якщо порушенням права на свободу інформації особі завдано матеріальної чи моральної шкоди, вона має право на її відшкодування за рішенням суду.
Як роз"яснив у пункті 3 своєї постанови №4 від 31.03.1995 року "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" (з наступними доповненнями та змінами) під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичні особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.
Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв'язку з ушкодженням здоров'я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв'язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв'язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.
У пункті 5 зазначеної вище постанови Пленум Верховного Суду України зазначив, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.
Особа (фізична чи юридична) звільняється від відповідальності по відшкодуванню моральної шкоди, якщо доведе, що остання заподіяна не з її вини. Відповідальність заподіювача шкоди без вини може мати місце лише у випадках, спеціально передбачених законодавством.
Позивачем у судовому засіданні не надано доказів того, що діями відповідача їй заподіяна моральна шкода, що ці дії носили неправомірний характер, оскільки, як встановлено у судовому засіданні, відповідач на виконання рішення Харківського районного суду Харківської області від 03 серпня 2015 року підготував належну позивачеві довідку, але не має змоги видати її позивачеві через відмову останньої отримати її.
Також позивачем не надано суду доказів того, з чого саме він виходив при визначенні розміру грошового відшкодування моральної шкоди.
Таким чином, суд на підставі аналізу норм діючого законодавства, оголошених та досліджених доказів по справі, приходить до висновку про те, що позов не обгрунтований та не підлягає задоволенню.
На підставі ст.ст.23, 1167 ЦК України, постанови Пленуму Верховного суду України №4 від 31.03.1995 року "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" (з наступними доповненнями та змінами), керуючись ст.ст.5, 6, 8, 10, 60, 212-215, 218 ЦПК України, -
ВИРІШИВ:
У задоволенні позову ОСОБА_1 до Об"єднання співвласників багатоквартирних будинків "Мрія" про стягнення моральної шкоди відмовити.
Рішення може бути оскаржено сторонами повністю або частково до апеляційного суду Харківської області через Харківський районний суд Харківської області.
Апеляційна скарга подається у письмовій формі протягом десяти днів зі дня його проголошення.
Суддя Н.Л.Панас