йСправа № 304/873/16-ц Провадження № 2/304/322/2016
У Х В А Л А

31 жовтня 2016 року м. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого - судді Чепурнова В. О.,

при секретарі Гавій Л.В.,

за участю представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про встановлення постійного сервітуту відносно частини земельної ділянки, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 звернулася з позовом до ОСОБА_4 про встановлення постійного сервітуту відносно частини земельної ділянки. Свої позовні вимоги мотивує тим, що рішенням виконавчого комітету Перечинської районної ради народних депутатів № 96 від 10 серпня 1988 року надано дозвіл заводу «Стеатит» на будівництво 4-х квартирного житлового будинку в смт. Перечин по вул. Ломоносова. Рішенням виконкому Перечинської селищної ради народних депутатів від 23 квітня 1991 року № 18 було виділено земельну ділянку раніше виділену заводу «Стеатит» для ведення будівництва житлових будинків кооперативним методом громадянам ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9 та ОСОБА_10 Межі даної земельної ділянки були визначені раніше згідно акту вибору земельної ділянки під будівництво багатоквартирного житлового будинку комісією, створеною розпорядженням виконкому районної ради від 29 березня 1983 року. На вказаній земельній ділянці розташований гараж з коморою позивача. Суміжна земельна ділянка з кадастровим номером :01:002:044 належить на праві власності відповідачу на підставі договору дарування нерухомого майна. На межі вказаної земельної ділянки розташований гараж з коморою, який належить на праві приватної власності позивачу, при цьому спільна межа земельної ділянки відповідача проходить по вїзній стіні гаража, належного відповідачу. Таким чином, проїзду до воріт гаража у позивача немає, що позбавляє його можливості використовувати гараж для зберігання автомобіля. Іншої можливості влаштувати прохід та проїзд до гаража позивача немає, аніж через земельну ділянку відповідача, що вказує на наявність правових підстав для встановлення земельного сервітуту через земельну ділянку відповідача.

Під час розгляду справи по суті представник відповідача адвокат ОСОБА_2 заявив суду клопотання про зупинення провадження у даній справі. Своє клопотання мотивує тим, що рішенням Перечинського районного суду Закарпатської області від 18 жовтня 2016 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до Перечинської міської ради та ОСОБА_5, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив КРОК», ОСОБА_4 та ОСОБА_11 про визнання недійсним державного акту на право приватної власності на земельну ділянку, виданого ОСОБА_5, та скасування його державної реєстрації, визнано недійсним Державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯЕ №465862 від 15 січня 2009 року, кадастровий номер :01:002:0044, виданий ОСОБА_5 для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, площею 0,0548 га за адресою: м. Перечин, вул. Ломоносова, б/н Закарпатської області та скасовано його державну реєстрацію. Оскільки рішення ще не набрало законної сили, а таке напряму стосується питань щодо підстав, заявлених у даній справі вимог та умов, від яких залежить можливість її розгляду, тому просить клопотання задовольнити.

Представник позивача адвокат ОСОБА_1 в судовому засіданні вирішення клопотання залишив на розсуд суду.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 201 ЦПК України суд зобовязаний зупинити провадження у справі у разі неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного, цивільного, господарського, кримінального чи адміністративного судочинства.

Як розяснено в п. 33 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року підставою зупинення провадження у справі визначаючи наявність передбачених статтею 201 ЦПК підстав, за яких провадження у справі підлягає обовязковому зупиненню, суд повинен, зокрема, враховувати, що така підстава для зупинення провадження у справі, як зазначено у пункті 4 частини першої цієї статті неможливість розгляду цивільної справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного, цивільного, господарського, кримінального чи адміністративного судочинства, застосовується у тому разі, коли в цій іншій справі можуть бути вирішені питання, що стосуються підстав, заявлених у справі вимог, чи умов, від яких залежить можливість її розгляду.

Оскільки, рішення у цивільній справі № 304/543/16-ц за позовом ОСОБА_3 до Перечинської міської ради та ОСОБА_5, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив КРОК», ОСОБА_4 та ОСОБА_11 про визнання недійсним державного акту на право приватної власності на земельну ділянку, виданого ОСОБА_5, та скасування його державної реєстрації, яке прийнято Перечинським судом Закарпатської області 18 жовтня 2016 року, стосується також підстав позовних вимог, які заявлені в даній цивільній справі, наявні беззаперечні умови, які можуть вплинути на можливість розгляду даної цивільної справи, що обумовлює зупинення провадження у такій.

На підставі наведеного та керуючись п. 4 ч. 1 ст. 201 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

клопотання задовольнити.

провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про встановлення постійного сервітуту відносно частини земельної ділянки зупинити до набрання законної сили рішенням Перечинського районного суду у цивільній справі №304/543/16-ц за позовом ОСОБА_3 до Перечинської міської ради та ОСОБА_5, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив КРОК», ОСОБА_4 та ОСОБА_11 про визнання недійсним державного акту на право приватної власності на земельну ділянку, виданого ОСОБА_5, та скасування його державної реєстрації.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Закарпатської області через суд першої інстанції протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Головуючий: ОСОБА_12