Справа № 303/751/16-ц
Провадження № 2-н/303/20/16
У Х В А Л А

про відмову у прийнятті заяви про видачу судового наказу

11 лютого 2016 року м. Мукачево

Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Котубей І.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з Агроторгового підприємства радгосп-завод «Мукачівський» суми 3 % річних за користування чужими коштами та суми інфляційних витрат внаслідок прострочення грошового зобовязання,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся в суд із заявою про видачу судового наказу про стягнення з Агроторгового підприємства радгосп-завод «Мукачівський» суми 3 % річних за користування чужими коштами в розмірі 1145,76 грн., та суми інфляційних витрат внаслідок прострочення грошового зобовязання в розмірі 10710,79 грн.

Вивчивши дану заяву та додані до неї документи суд приходить до висновку, що у прийнятті заяви про видачу судового наказу слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 100 ЦПК України суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, якщо із заяви і поданих документів вбачається спір про право.

Згідно п. 9 постанови N 14 пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23 грудня 2011 року "Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження" наявність спору про право (пункт 2 частини третьої статті 100 ЦПК), яке є підставою для відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу, вирішується суддею у кожному конкретному випадку, виходячи із характеру та обґрунтованості заявленої матеріально-правової вимоги і документів, доданих до заяви. Наявність спору можна встановити відсутністю документів, що підтверджують наявність суб'єктивного права у заявника; документів, що підтверджують порушення суб'єктивного права або документів, що підтверджують виникнення права вимоги. Крім того, мають ураховуватися обставини, якщо із доданих документів вбачається, що боржник заперечує, не визнає або оспорює свій обов'язок перед заявником (кредитором), із доданих документів вбачається пропуск позовної давності.

Пунктом 13 вищевказаної Постанови передбачено, що якщо заявлено вимогу про стягнення про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати, судовий наказ може бути видано не лише на суму заборгованості із заробітної плати, а й на суму компенсації за порушення строків її виплати, оскільки вона входить до структури заробітної плати. До заяви має бути додано докази перебування заявника у трудових відносинах із боржником, а підтвердженням суми, яка стягується, може бути будь-який належно оформлений документ, що вказує на розмір нарахованої заробітної плати та компенсації за порушення строків її виплати, зокрема, довідка бухгалтерії боржника, розрахунковий лист чи копія платіжної відомості тощо. Не допускається розгляд вимог про стягнення заробітної плати у разі наявності спору щодо розміру заборгованості чи права на її отримання.

Із заяви та доданих до неї документів вбачається, що сума 3 % річних за користування чужими коштами та сума інфляційних витрат внаслідок прострочення грошового зобовязання розрахована самим заявником, у справі відсутні будь-які документи, що вказують на безспірність цих розрахунків, а саме довідка бухгалтерії боржника, розрахунковий лист чи копія платіжної відомості тощо, а тому суд приходить до висновку, що в даному випадку має місце спір про право.

В звязку з цим у прийнятті заяви про видачу судового наказу слід відмовити, така вимога може бути вирішена лише у позовному провадженні (частина третя статті 267 Цивільного кодексу України).

На підставі вищенаведеного, керуючись ст. 96, 100 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Відмовити ОСОБА_1 у прийнятті заяви про видачу судового наказу про стягнення з Агроторгового підприємства радгосп-завод «Мукачівський» суми 3 % річних за користування чужими коштами та суми інфляційних витрат внаслідок прострочення грошового зобовязання.

Розяснити заявнику, що відповідно до ч.2 ст. 101 ЦПК України відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Закарпатської області.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Мукачівського

міськрайонного суду ОСОБА_2