АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Апеляційне провадження Головуючий в 1 інстанції - Бобровник О.В.
№06.69/230/2016 Доповідач - Українець Л.Д.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 листопада 2016 року колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду міста Києва у складі:

головуючого Українець Л.Д.

суддів Оніщука М.І.,

Немировської О.В.,

за участю секретаря Майданець К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_2, який є правонаступником ОСОБА_3, про виправлення описки в ухвалі Апеляційного суду міста Києва від 07 вересня 2016 року в справі за апеляційними скаргами ОСОБА_4 та ОСОБА_2, які є правонаступниками ОСОБА_3, на ухвалу Солом'янського районного суду м. Києва від 14 липня 2015 року в справі за позовом ОСОБА_3, правонаступниками якої є ОСОБА_2, ОСОБА_4, до ОСОБА_5, ОСОБА_6 - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу, Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на нерухоме майно, ОСОБА_7, ДПІ Солом'янського району м. Києва Міністерства доходів і зборів України, третя особа: ВГІРФО Солом'янського РУГУ МВС України, про визнання договору дарування недійсним,-

В С Т А Н О В И Л А

Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 07 вересня 2016 року апеляційні скарги ОСОБА_4 та ОСОБА_2, які є правонаступниками ОСОБА_3, задоволено частково, ухвалу Солом'янського районного суду м. Києва від 14 липня 2015 року про скасування заходів забезпечення позову скасовано та передано питання на новий розгляд до суду першої інстанції.

16 листопада 2016 року ОСОБА_2 подав до суду заяву про виправлення описки в ухвалі Апеляційного суду міста Києва від 07 вересня 2016 року, в якій просить замість речення «Зазначає, що суд першої інстанції заяву про скасування заходів забезпечення позову розглянув без його повідомлення» вказати вірно «Зазначає, що суд першої інстанції розглянув заяву про скасування заходів забезпечення позову без повідомлення правонаступника позивача ОСОБА_3 ОСОБА_2, а копію ухвали від 14 липня 2016 року про зняття арешту на спірну квартиру АДРЕСА_1, було умисно направлено Солом'янським районним судом м. Києва на сфальшовану, «липову» адресу правонаступнику позивача ОСОБА_3 ОСОБА_2».

У судове засідання учасники процесу не з'явилися, про час та місце розгляду повідомлялися, що підтверджується судовою повісткою-повідомленням від 17.11.2016 року, в якій зазначено час та місце розгляду заяви про виправлення описки. (а.с. 149 т. 7)

Частиною 3 ст. 27 ЦПК України передбачено, що особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

Листом Верховного Суду України від 25 січня 2006 року №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

22 листопада 2016 року представник ОСОБА_2 - ОСОБА_10 ознайомилася з матеріалами справи. (а.с. 171 т. 7)

Наведене дає підстави вважати, що ОСОБА_10 також ознайомилася з судовою повісткою-повідомленням від 17.11.2016 року.

Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи заяви, колегія суддів вважає, що заява не підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 219 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

У п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» №14 від 18.12.2009 року роз'яснено, що, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення.

У резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 ЦПК України ухвала суду апеляційної інстанції складається з описової частини із зазначенням, зокрема, короткого змісту вимог апеляційної скарги і судового рішення суду першої інстанції.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвала Апеляційного суду міста Києва від 07 вересня 2016 року містить короткий зміст вимог апеляційної скарги ОСОБА_2, як того вимагає ст. 315 ЦПК України, а тому вимоги ОСОБА_2 про виправлення описки в даній ухвалі суду не ґрунтуються на положеннях ЦПК України.

Колегія суддів не допустила описки в ухвалі суду.

Керуючись ст. 219 ЦПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_2, який є правонаступником ОСОБА_3, про виправлення описки в ухвалі Апеляційного суду міста Києва від 07 вересня 2016 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий Л.Д.Українець

Судді М.І.Оніщук

О.В.Немировська