Номер провадження 2/754/756/16
01 квітня 2016 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді Клочко І.В.
за участю секретаря Щедрікової В.Ю.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1, яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнілітніх ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітнього ОСОБА_6, ОСОБА_7, третя особа: Деснянська районна у м. Києві державна адміністрація, Служба у справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, про встановлення порядку користування житловим приміщенням, -
До суду звернулася позивач ОСОБА_1, яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнілітніх ОСОБА_2, ОСОБА_3 з вимогою до ОСОБА_4 (далі відповідач 1), ОСОБА_5 (далі відповідач 2), яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітнього ОСОБА_6, ОСОБА_7 (далі відповідач 3) про визначення порядку користування житловим приміщенням, а саме АДРЕСА_1, виділивши в користування їй та її дітям житлові кімнати площею 9,9 кв.м з балконом та 12,1 кв.м, а відповідачам залишити в користуванні житлові кімнати площею 17,4 кв.м та 12,6 кв.м з балконом.
Свої вимоги мотивує тим, що на підставі ордеру на житлове приміщення сторони по справі займають спірну квартиру, в якій зареєстровані вони, діти позивача та дитина відповідача 2. Під час проживання між сторонами склався порядок користування житловим приміщенням, який всіх влаштовує. Протягом тривалого часу спільного проживання між сторонами склались неприязні стосунки, внаслідок чого не можуть дійти згоди щодо певних побутових питань, щодо утримання квартири та інше. Встановлення порядку користування квартирою надасть позивачу можливість укласти окремий договір найму, уникати в майбутньому конфліктів та реалізувати свої права як наймача житлового приміщення.
Позивач та її представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі, посилаючись на викладене в позовній заяві, не заперечували щодо розгляду справи в порядку заочного провадження.
Відповідач 1 та відповідач 2 в судове засідання не з'явились, причини неявки суду невідомі, про розгляд справи повідомлялись належним чином. (а.с. 35-36, 44,45,59-63)
Від відповідача 3 до суду надійшли письмові пояснення, у відповідності до яких просить розглядати справу за його відсутністю, не заперечує проти задоволення позовних вимог. Зазначив, що в спірній квартирі не проживає. (а.с. 37-38)
Представники третіх осіб - Деснянської РДА в м. Києві, Служби у справах дітей Деснянської РДА в м. Києві в судове засідання не з'явились, надали до суду заяви про розгляд справи за їх відсутності та винесення рішення у відповідності до вимог чинного законодавства України, з урахуванням житлових інтересів неповнолітніх дітей.
Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо відомостей про права та відносини сторін, суд визнав за можливе розглянути справу за відсутності сторін відповідно до ст.ст. 224-227 ЦПК України та на підставі матеріалів справи постановити заочне рішення, про що не заперечувала сторона позивача.
Дослідивши матеріали справи та обставини справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних підстав.
Згідно з ч.3 ст. 10 ЦПК України та ч.ч.1,4 ст. 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх позовних вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст. 61 цього Кодексу.
Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
У відповідності до свідоцтва про одруження, ОСОБА_3 після одруження присвоєно прізвище ОСОБА_3. (а.с. 7)
Згідно з довідкою КП «Центр комунального сервісу» №278 від 03.02.2016, в спірній квартирі зареєстровані сторони по справі та діти ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 52)
Судом встановлено, що між сторонами склались неприязнені стосунки, виникають постійні сварки щодо утримання майна, реалізації прав наймачів окремо один від одного.
Згідно положень ст. 104 ЖК УРСР, член сім'ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім'ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам ст. 63 цього Кодексу. У разі відмовлення членів сім'ї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в укладенні такого договору спір може бути вирішено в судовому порядку.
Відповідно до ст.ст. 47, 48 ЖК УРСР, норма жилої площі в Українській РСР встановлюється в розмірі 13,65 квадратного метру на одну особу. Жиле приміщення надається громадянам у межах норми жилої площі, але не менше розміру, який визначається Кабінетом Міністрів України і Федерацією професійних спілок України.
Як вбачається з матеріалів справи, АДРЕСА_1 складається з 4-х кімнат, загальною площею 78 кв. м., житловою 51, 9 кв. м., а саме: житлові кімнати площею 9,9 кв.м з балконом; 12,1 кв.м; 17,4 кв.м; 12,6 кв.м з балконом.
Спірна квартира не приватизована.
Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 16 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.04.1985 року № 2 Про деякі питання, що виникають в практиці застосування судами ЖК України суд вправі задовольнити вимоги про поділ жилого приміщення згідно зі ст. 104 ЖК України, якщо жилу площу, що припадає на нього (або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням), може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї або кількох кімнат, розмір якого, не менше встановленого для надання одній особі. При поділі жилого приміщення може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов.
Судом встановлено та не заперечувалось сторонами по справі, що між сторонами визначився наступний порядок користування спірною квартирою: відповідачі займають кімнати площею 17,4 кв.м та 12,6 кв.м з балконом, а позивач з дітьми кімнати площею 9,9 кв.м з балконом та 12,1 кв.м.
Враховуючи норми житлової площі по місту Києві, які дають право особі стати на облік, як такій що потребує поліпшення житлових умов (9 кв.м.) встановлення порядку користування спірною квартирою в спосіб зазначений позивачем не призведе до штучного погіршення житлових умов жодної з сторін.
Зокрема, позивач просить встановити порядок користування квартирою вже встановлений між сторонами, та тому приймаючи до уваги розміщення кімнат та наявність двох балконів, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають до задоволення.
Керуючись ст.ст.4, 10, 27, 31-32, 60, 123, 137, 143-144, 179, 213-215, 224-227 ЦПК України, ст. ст. 47, 4, 104 ЖК УРСР, суд -
Позов ОСОБА_1, яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнілітніх ОСОБА_2, ОСОБА_3 про встановлення порядку користування житловим приміщенням - задовольнити.
Встановити порядок користування квартирою АДРЕСА_2 виділивши в користування ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, та її неповнолітнім дітям ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_5, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_6 житлові кімнати площею 9,9кв.м з балконом та 12,1кв.м, а ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_7, ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_8, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_9 та її малолітньому сину ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_10, залишити в користуванні житлові кімнати площею 17,4 кв.м та 12,6кв.м з балконом.
Місця загального користування кухню, вбиральню, ванну кімнату та коридор залишити в спільному користуванні сторін.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії .
Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Деснянський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня проголошення рішення шляхом подачі апеляційної скарги.

Головуючий: