У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

5 вересня 2016 року м. Київ

Суддя Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ Закропивний О.В., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 20 травня 2016 року та ухвалу апеляційного суду Черкаської області від 23 червня 2016 року в справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики; за позовом третьої особи ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики,

в с т а н о в и в :

У липні 2015 року ОСОБА_3 звернулася до суду з указаним вище позовом, у якому просила стягнути 120 тис. грн боргу за договором позики.

У лютому 2016 року ОСОБА_4 звернувся до суду з указаним вище позовом, у якому просив стягнути 15 100 доларів США боргу за договором позики.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 25 лютого 2016 року позовну заяву ОСОБА_4 об'єднано з первісним позовом ОСОБА_3 і допущено ОСОБА_4 до участі у справі в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 20 травня 2016 року, залишеною без змін ухвалою апеляційного суду Черкаської області від 23 червня 2016 року, позовну заяву ОСОБА_3 залишено без розгляду на підставі п. 5 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, у зв'язку із поданням нею заяви про залишення позову без розгляду.

У касаційній скарзі ОСОБА_2 просить скасувати судові ухвали, посилаючись на порушення судами норм процесуального права, і направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

У відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити з таких підстав.

Згідно із ч. 2 ст. 324 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до вимог ст. 335 ЦПК України суд касаційної інстанції не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні суду чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Зі змісту оскаржуваних судових ухвал й доданих до касаційної скарги матеріалів вбачається, що скарга є необґрунтованою і наведені у ній доводи не дають підстав для висновку щодо необхідності витребування матеріалів справи та їх перевірки.

Залишаючи позовну заяву без розгляду суди першої та апеляційної інстанцій дійшли правильного висновку про залишення без розгляду позовних вимог ОСОБА_3 у зв'язку із поданням позивачем відповідної заяви.

Судами встановлено, що представник ОСОБА_3 - ОСОБА_5, повідомлена про судові засідання та була присутня на них.

Таким чином, суди дійшли правильного висновку про залишення без розгляду позову ОСОБА_3, оскільки нею надано до суду заяву про залишення її позовних вимог без розгляду, також позивача належним чином повідомлено про розгляд справи. Крім того, ОСОБА_2 не наведено жодних підстав, яким чином залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_3 порушує її права.

Відповідно до п. 5 ч. 4 ст. 328 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга є необґрунтованою і викладені у ній доводи не викликають необхідності перевірки матеріалів справи, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі.

Керуючись п. 5 ч. 4 ст. 328 ЦПК України,

у х в а л и в:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 20 травня 2016 року та ухвалу апеляційного суду Черкаської області від 23 червня 2016 року в справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики; за позовом третьої особи ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики, відмовити.

Додані до скарги матеріали повернути заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Вищого спеціалізованого

суду України з розгляду цивільних і

кримінальних справ О.В.Закропивний