Справа № 755/8268/16-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" травня 2016 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Яровенко Н.О., вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 про винесення окремої ухвали з приводу порушення третейським суддею правових норм,

в с т а н о в и в:

В провадження Дніпровського районного суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_1 про винесення окремої ухвали з приводу порушення третейським суддею правових норм.

Як вбачається з матеріалів заяви, ОСОБА_1 просить винести окрему ухвалу з приводу порушення третейським суддею правових норм посилаючись на те, що 20.01.2016 року суддею постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків Мороз О.А. постановлено ухвалу про залишення позову ПАТ «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором без розгляду. Відповідно до ст. 67 регламенту постійно діючого Третейського суду при АУБ, третейський суддя не мав права виносити таку ухвалу.

Вивчивши матеріали заяви, суд приходить до наступного висновку.

Третейський суд це недержавний незалежний орган, що утворюється за угодою або відповідним рішенням заінтересованих фізичних та (або) юридичних осіб у порядку, встановленому цим Законом, для вирішення спорів, що виникають із цивільних та господарських правовідносин.

Порядок утворення та діяльності третейських судів в Україні, а також вимоги щодо третейського розгляду з метою захисту майнових і немайнових прав та охоронюваних законом інтересів фізичних та юридичних осіб встановлені Законом України „Про третейські суди".

Третейський розгляд спорів сторін у сфері цивільних правовідносин це вид недержавної юрисдикційної діяльності і не є здійсненням правосуддя.

Відповідно до чинного законодавства підвідомчий суду загальної юрисдикції спір у сфері цивільних і господарських правовідносин може бути передано його сторонами на вирішення третейського суду, крім випадків, встановлених законом, зокрема статтею 6 Закону України "Про третейські суди".

Рішення третейського суду може бути оскаржено стороною у випадках, передбачених цим Законом, до компетентного суду відповідно до встановлених законом підвідомчості та підсудності справ.

Підстави для скасування рішення третейського суду визначені у статті ст.389-5 Цивільного процесуального кодексу України, якою передбачено, що рішення третейського суду може бути скасовано лише у випадках, передбачених цією статтею.

Статтею 46 Закону України «Про третейські суди» встановлено вимоги до рішення третейського суду і визначає його як процесуальний документ, яким третейський спір вирішено по суті і саме цей акт відповідно до ст.51 цього Закону може бути оскаржено до компетентного суду.

В той же час, місцевий загальний суд, як компетентний суд, не перевіряє рішення третейського суду на відповідність нормам матеріального або процесуального права, а лише на дотримання процедурних вимог, які встановлені Законом України «Про третейські суди», при цьому рішення третейського суду може бути скасовано лише з підстав, визначених у ст.389-5 Цивільного процесуального кодексу України.

Ухвали третейського суду згідно ст.52 Закону України «Про третейські суди» постановляються з питань, що виникають у процесі розгляду справи і не стосуються суті спору. Оскарження їх до компетентного суду законом не передбачено.

Таким чином, Закон не передбачає можливості оскарження ухвал, постановлених третейським судом з питань, що виникають у процесі розгляду справи, оскільки детальна процедура прийняття, оформлення та скасування ухвал, які постановляє суддя третейського суду, визначається в регламенті постійно діючого третейського суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 211 ЦПК України, суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону і встановивши причини та умови, що сприяли вчиненню порушення, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним особам чи органам для вжиття заходів щодо усунення цих причин та умов. Про вжиті заходи протягом місяця з дня надходження окремої ухвали повинно бути повідомлено суд, який постановив окрему ухвалу.

Окрема ухвала суду - це ухвала, якою суд реагує на виявлені під час розгляду справи порушення закону і причини та умови, що сприяли вчиненню порушення. Окрема ухвала є формою профілактичного впливу судів на правопорушення.

Слід зауважити, що відповідно до диспозиції ст. 211 ЦПК України, постановлення окремої ухвали суду допускається на стадії судового розгляду. Таким чином, звернення із заявою про постановлення окремої ухвали суду допускається, в даному випадку, на стадії розгляду питання про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків.

З огляду на викладене, суддя приходить до висновку про відсутність підстав для відкриття провадження у справі.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 208, 209, ЦПК України, суддя

у х в а л и в:

Відмовити у відкритті провадження у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 про винесення окремої ухвали з приводу порушення третейським суддею правових норм.

До суду може бути подана апеляційна скарга протягом п'яти днів з дня її проголошення, а особами, які не були присутні при її проголошенні протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Н.О. Яровенко