Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

04 березня 2016 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді -Сербіної Н. Г. ,

при секретарі - Гончарук Л. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулася до суду з вищевказаним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що 29.03.2013 року між нею та відповідачем було укладено шлюб. У шлюбі народилася донька ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Подружнє життя між позивачем та відповідачем не склалось, після року спільного проживання відносини між ними перестали бути сімейними та подружніми. Вони стали спілкуватися вкрай рідко, віддалилися один від одного, втратили спільні інтереси та теми для розмов. На той час позивачка була вагітна, але й той факт, що у них буде спільна дитина не зблизив сторони. З літа 2014 року, ще до народження дитини, сторони стали проживати окремо, не ведуть спільний побут та сімейний бюджет. Позивачці не відомо на даний час місце проживання відповідача, хоча він зареєстрований в будинку її батьків.

Примирення вважає не можливим. Просить шлюб розірвати.

Позивачка та її представник у судове засідання не з»явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, від представника позивачки надійшла заява, з якої вбачається, що позивачка та її представник просять розглядати справу у їх відсутність,позов підтримують та не заперечують проти ухвалення заочного рішення.

Відповідач у судове засідання не з'явився, повторно, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, через оголошення в газеті, причини неявки суду не повідомив.

Відповідно до ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Суд, вважає можливим розглядати справу за відсутності позивачки, її представника та відповідача на підставі наявних у справі доказів та постановити заочне рішення.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено в судовому засіданні сторони зареєстрували шлюб 29 березня 2013 року ( а.с.10).

В шлюбі сторін народилась донька, ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 ( а.с.11). Як зазначає позивачка сімейно - шлюбні стосунки з відповідачем припинили з літа 2014 року, ще до народження доньки, оскільки втратили спільні інтереси, спілкувалися вкрай рідко, перестали цікавитися життям один одного. Навіть та обставина, що позивачка вагітна і у них буде спільна дитина не зблизила сторони. Подальше спільне проживання та збереження шлюбу вважає не можливим.

Майнових та житлових спорів між сторонами немає.

Донька, проживає з позивачкою.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме їх інтересам та інтересам їхньої доньки.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 112,115 СК України, ст. 213, 214, 215, 218 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 29 березня 2013 року відділом реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м.Києві ( актовий запис № 262) між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 - розірвати.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Подільський районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб, відповідно до ст. 115 СК України.

Суддя Н. Г. Сербіна