18.02.2016 Справа № 756/7955/15-ц
Унікальний № 756/7955/15-ц
Справа № 2/756/436/16
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

заочне

18 лютого 2016 року Оболонський районний суд м. Києва

у складі: головуючого - судді Васалатія К.А.

при секретарі Івченко В.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, 3 особа - ГТУЮ в м. Києві в особі 21 Київської державної нотаріальної контори, ОСОБА_3 про визнання права власності на ? частину спадкового майна, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду із даним позовом. В обґрунтування даного позову було вказано, що ІНФОРМАЦІЯ_3. помер батько позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 Єдиними спадкоємцями 1-ої черги за законом є сини: позивач - ОСОБА_1 та відповідач - ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2

Як вказує позивач, після смерті його батька відкрилася спадщина на 2-кімнатну кв. АДРЕСА_1, в якій батько позивача проживав та був зареєстрований. Ця квартира належала батьку на праві власності - ? частина на підставі свідоцтва право власності на житло від 30.09.1997 р. та ? частина на підставі свідоцтва на спадщину, виданого 11 Київською державною нотаріальною конторою від 23.05.2006 р. № 7-1014.

Як вказано у позові, 12.08.2011 р. позивач звернувся до 21 Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, де була відкрита спадкова справа № 51562094. Проте постановою від 31.05.2013 р. позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про спадщину, у зв'язку з відсутністю документів про право власності на вищевказану квартиру.

Як вказує позивач, документи знаходились у квартирі та зараз (на думку позивача) знаходяться у 3 особи № 2 - ОСОБА_3 - матері відповідача, єдинокровного брата ОСОБА_2, яка не надає їх до нотаріуса, роблячи усі спроби оформити спадкову квартиру лише на свого сина - відповідача по справі.

Тому просить суд визнати за собою право власності на ? частину АДРЕСА_1 та стягнути судовий збір із відповідача.

У судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали посилаючись на обставини викладені у позовній заяві.

Відповідач у судове засідання не з'явився, повідомлявся належним чином.

Представник 3 особи - ГТУЮ у м. Києві в особі 21 Київської державної нотаріальної контори у судове засідання також не з'явився.

3 особа № 2 - ОСОБА_3 у судовому засіданні весь час заявляла клопотання щодо відкладення справи, так як не має відповідача та те, що вона (нібито) подала позов до Печерського р/с м. Києва щодо зміни порядку спадкоємців, але жодного доказу так і не надала.

Оскільки позивач та його представник не заперечують проти заочного розгляду справи, а відповідач належним чином повідомлений про судовий розгляд, суд вважає можливим провести заочний розгляд справи.

Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши письмові докази по справі, встановив наступне.

ІНФОРМАЦІЯ_3. помер батько позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 Єдиними спадкоємцями 1-ої черги за законом є його діти: позивач - ОСОБА_1 та відповідач - ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2, який є звідним братом позивача.

Як з'ясовано судом, після смерті батька позивача відкрилась спадщина на 2-кімнатну кв. АДРЕСА_1, в якій батько позивача проживав та був зареєстрований. Квартира належала ОСОБА_4 на праві власності - ? частина на підставі свідоцтва право власності на житло від 30.09.1997 р. та ? частина на підставі свідоцтва на спадщину, виданого 11 Київською державною нотаріальною конторою 23.05.2006 р. № 7-1014.

Як з'ясував суд, рішенням Подільського р/с м. Києва від 30.03.2012 р. було встановлено факт, що має юридичне значення, а саме те, що 3 особа по справі № 2 - ОСОБА_3 проживала однією сім'єю, як чоловік та жінка без шлюбу із ОСОБА_4 у період з березня 1995 р. по 16.05.2001 р. та визнано право власності на ? частину автомобіля.

Як вбачається із матеріалів справи та не заперечується сторонами, саме з часу смерті ОСОБА_4, ОСОБА_3 почала перешкоджати позивачу ОСОБА_1 у вступі у спадщину що майна померлого батька позивача.

У відповідності до положень ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив та батьки.

Частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними, якщо спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між ними (ч. 1 ст. 1278 ЦК України).

При успадкуванні спадщини кількома особами на спадкове майно поширюється правовий режим спільної часткової власності відповідно до гл. 26 ЦК.

Правовий режим спільної часткової власності визначається гл. 26 ЦК з урахуванням інтересів усіх її учасників. Володіння, користування і розпорядження частковою власністю здійснюється за згодою всіх співвласників, а за відсутності згоди спір вирішується судом.

Суд враховуючи положення ст. 1278 та гл. 26 ЦК України вважає за можливе визнати за сторонами - позивачем ОСОБА_1 та відповідачем ОСОБА_2 право спільної часткової власності в рівних частках по ? частині за кожним на спадкове майно, яке залишилось після померлого ОСОБА_4, а саме кв. АДРЕСА_1.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 є законними, обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Щодо понесених судових витрат, то суд стягує їх на підставі ст.. 88 ЦПК України із відповідача ОСОБА_2 на користь позивача ОСОБА_1

На підставі викладеного та керуючись ст. 41 Конституції України, ст. 10, 11, 15, 60, 61, 169, 209, 212-215, 218, 224-226 ЦПК України, ст. 16, 328,331, 392 ЦК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, право власності на ? частину спадкового майна, а саме АДРЕСА_1.

Стягнути з ОСОБА_2 (і.к. НОМЕР_1) на користь ОСОБА_1 (і.к. НОМЕР_2) судовий збір у розмірі 243,60 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 10 діб з дня отримання його копії.

Суддя К.А. Васалатій