Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.03.2016 року м. Житомир

Богунський районний суд міста Житомира у складі:

головуючої судді Семенцової Л.М.,

за участі секретаря Слончак А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до комунального підприємства «Агентство з управління майном» Житомирської міської ради, третя особа Житомирське регіональне управління Державної спеціалізованої фінансової установи «Державний фонд сприяння молодіжному будівництву», про стягнення неустойки за несвоєчасне виконання умов договору, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з указаним позовом, посилаючись на те, що згідно укладеного 21.12.2010 року між нею та КП «Житомирбудзамовник» договору № 06-10-ВК про будівництво житла, за яким забудовник зобовязався здійснити будівництво 120-квартирного житлового будинку за адресою: м. Житомир, вул. Щорса, 155 та передати їй профінансовану нею на 9-му поверсі двокімнатну квартиру № 114 загальною площею 55,00 кв.м у ІІІ кварталі 2011 року. На виконання умов договору свої зобовязання щодо фінансування будівництва квартири нею виконані та сплачено 302500,00 грн. 14.12.2012 року між КП «Житомирбудзамовник» та КП «Агентство з управління майном» Житомирської міської ради укладено договір № 4 про переведення прав та зобовязань, внаслідок чого до КП «Агентство з управління майном» Житомирської міської ради перейшли права та зобовязання забудовника і підприємство зобовязалося здійснити будівництво зазначеного обєкта незавершеного будівництва не пізніше 31.06.2013 року, а при відсутності коштів завершити виконання будівельно-монтажних робіт до 15.10.2013 року та протягом першого місяця після закінчення будівельних робіт передати їй профінансовану квартиру. Втім у порушення цих строків квартира була їй передана відповідачем лише 24.07.2015 року. Так як п. 3.10 договору передбачено, що у разі порушення відповідачем строків завершення виконання будівельно-монтажних робіт, встановлених п. 3.9 цього договору, та/або строків передачі їй квартири, встановлених п. 3.1 цього договору, відповідач зобовязаний виплати їй пеню, а також за договором роботи з будівництва не були поділені на етапи та прийняття цих робіт також не розділені етапами, відповідач зобовязався здійснити весь комплекс робіт з будівництва будинку, тому за прострочення виконання умов договору просить стягнути з відповідача на свою користь неустойку (пеню) в сумі 122846,82 грн. та судові витрати.

У судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві, та пояснила, що розмір пені нею розрахований за період з 15.11.2013 року по 24.07.2015 року та для розрахунку пені брала вартість квартири як вартість невиконаних будівельно-монтажних робіт по квартирі. Станом на 15.11.2013 року коробка будинку була збудована, даху не було та більше ніякі будівельні роботи не здійснені, на час прийняття квартири комунікації підключені не були.

Представники відповідача у судовому засіданні позов не визнали та пояснили, що існували певні обєктивні причини несвоєчасної здачі будинку в експлуатацію, декларація про готовність обєкта до експлуатації була видана 29.12.2014 року, але позивач відмовлялася отримувати квартиру, оскільки її не влаштовував стан квартири. Після того, як їй були повернуті кошти за котел та зроблені стяжка і цементні роботи, лише тоді вона погодилася прийняти квартиру. Станом на 15.11.2013 року частина робіт з будівництва будинку була виконана. Сума пені нарахована позивачем неправильно, оскільки повинна розраховуватися не від вартості квартири, як розрахувала позивача, а від вартості невиконаних будівельно-монтажних робіт по квартирі, сума чого в грошовому виразі є невідомою, пеня може бути нарахована не більше як за півроку та згідно п. 3.10 договору № 4 про переведення прав та зобовязань за договором про будівництво житла № 06-10-ВК від 21.12.2010 року, укладеного між КП «Житомирбудзамовник» та КП «Агентство з управління майном» Житомирської міської ради 14.12.2012 року, розраховується в розмірі подвійної облікової ставки НБУ від вартості невиконаних будівельно-монтажних робіт по квартирі а кожний тиждень прострочення, а не за кожний день, як порахувала позивач.

Представник третьої особи в судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином та направив до суду заяву про розгляд справи за його відсутності.

Суд, заслухавши пояснення позивача та представників відповідача, дослідивши письмові матеріали справи, зясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 509 ЦК України в силу зобовязання одна особа (боржник) зобовязана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обовязку.

Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору.

Згідно ст. 611 ЦК України у разі порушення зобовязання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобовязання внаслідок односторонньої відмови від зобовязання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобовязання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди.

Статтею 549 ЦК України визначено, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобовязання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.

Право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов'язання (ч. 1 ст. 550 ЦК України).

За положеннями ч. 1 та 2 ст. 551 ЦК України предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.

Судом встановлено, що 21.12.2010 року між КП «Житомирбудзамовник» як забудовником та позивачем як громадянином укладено договір № 06-10-ВК про будівництво житла (а.с. 8-13), за яким забудовник зобовязався здійснити будівництво двокімнатної квартири загальною проектною площею 55,00 кв.м та 9-му поверсі, № 114 у 120-квартирному житловому будинку за адресою: м. Житомир, вул. Щорса, 155, а позивач взяла на себе обовязок, зокрема здійснити фінансування будівництва своєї частки житла відповідно до умов цього договору.

Пунктом 4.1 договору визначено, що вартість квартири складає 302500,00 грн., в тому числі ПДВ 50416,67 грн. і включає в себе вартість будівництва квартири з комплектацією та переліком робіт по квартирі згідно п. 3.4 цього договору.

Плановий термін введення будинку в експлуатацію ІІІ квартал 2011 року та може бути уточнений за згодою сторін цього договору, що узгоджено між сторонами в п. 3.2 договору.

Як убачається з довідки Житомирського регіонального управління Державної спеціалізованої фінансової установи «Державний фонд сприяння молодіжному будівництву» від 05.06.2012 року № 271 (а.с. 25), позивач 12.01.2011 року перерахувала внесок за квартиру в сумі 302500,00 грн. на рахунок забудовника КП «Житомирбудзамовник».

14.12.2012 року між КП «Житомирбудзамовник» та КП «Агентство з управління майном» Житомирської міської ради було укладено договір № 4 про переведення прав та зобовязань за договором про будівництво житла № 06-10-ВК від 21.12.2010 року (а.с. 16-23), внаслідок чого до КП «Агентство з управління майном» Житомирської міської ради перейшли права та зобовязання забудовника і згідно п. 3.9 договору підприємство зобовязалося завершити виконання будівельно-монтажних робіт не пізніше 31.06.2013 року, а при умові відсутності коштів термін завершення будівельних робіт переноситься до 15.10.2013 року.

У п. 3.10 договору сторони погодили, що у випадку порушення відповідачем КП «Агентство з управління майном» Житомирської міської ради строків завершення виконання будівельно-монтажних робіт, встановлених п. 3.9 цього договору, та/або строків передачі позивачу квартири, встановлених п. 3.1 цього договору, відповідач зобовязаний виплати їй пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ від вартості невиконаних будівельно-монтажних робіт по квартирі за кожен тиждень прострочення та відшкодувати їй збитки, заподіяні таким порушенням.

Житловий будинок за адресою: м. Житомир, вул. Щорса, 155 був закінчений будівництвом та готовим до експлуатації 29.12.2014 року, що підтверджується виданою цього дня декларацією про готовність обєкта до експлуатації (а.с. 27-33).

Згідно акту прийому-передачі квартири № 114 від 24.07.2015 року (а.с. 24) позивачу передана відповідачем 24.07.2015 року та прийнята нею двокімнатна квартира № 114, розміщена на 9-му поверсі 10-ти поверхового 120-квартирного житлового будинку за адресою: м. Житомир, вул. Щорса, 155 з правом оформлення на неї права власності.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Аналіз досліджених судом доказів та встановлених судом обставини свідчить про те, що відповідачем було порушено строк завершення виконання будівельно-монтажних робіт квартири АДРЕСА_1, який згідно п. 3.10 договору № 4 про переведення прав та зобовязань за договором про будівництво житла № 06-10-ВК від 21.12.2010 року визначений не пізніше 15.10.2013 року.

Як слідує з умов п. 3.10 договору, за порушення відповідачем КП «Агентство з управління майном» Житомирської міської ради строків завершення виконання будівельно-монтажних робіт розмір та/або строків передачі позивачу квартири у відповідача виникає обовязок зі сплати неустойки у виді пені, яка розраховується в розмірі подвійної облікової ставки НБУ від вартості невиконаних будівельно-монтажних робіт по квартирі за кожен тиждень прострочення. А отже, для встановлення розміру пені, яку просить стягнути на свою користь позивач, визначальною є вартість невиконаних будівельно-монтажних робіт по квартирі станом на 15.10.2013 року, тобто в граничний строк завершення виконання будівельно-монтажних робіт будинку згідно укладеного 14.12.2012 року договору № 4 про переведення прав та зобовязань за договором про будівництво житла № 06-10-ВК від 21.12.2010 року. І з наступного дня 16.10.2013 року розпочалося прострочення відповідачем виконання зобовязання за цим договором.

Під час судового розгляду справи судом розяснювалося позивачу її право заявити клопотання про призначення судом експертизи для визначення цієї вартості невиконаних будівельно-монтажних робіт по квартирі для розрахунку пені. Однак позивач такого клопотання не заявила, вважаючи, що при розрахунку пені необхідно виходити із вартості квартири, що відповідає сплаченому нею внеску за квартиру в сумі 302500,00 грн., так як роботи з будівництва не були поділені на етапи та прийняття цих робіт також не розділені етапами і відповідач зобовязався здійснити весь комплекс робіт з будівництва квартири.

Втім суд не приймає до уваги такі посилання позивача з огляду на те, що із пояснень позивача та представника відповідача судом було встановлено, що по закінченню строку завершення виконання будівельно-монтажних робіт, обумовленого в п. 3.10 договору № 4 від 14.12.2012 року, частина робіт з будівництва квартири була виконана, про що вказала як сама позивач, так і представник відповідача, а тому суд вважає безпідставним ототожнення позивачем вартості квартири та вартості невиконаних будівельно-монтажних робіт по квартирі на час граничного строку завершення виконання будівельно-монтажних робіт будинку.

За наведених обставин та оскільки позивачем не надано до суду належних і допустимих доказів вартості невиконаних відповідачем будівельно-монтажних робіт по квартирі на час настання обумовленого договором № 4 від 14.12.2012 року строку завершення виконання будівельно-монтажних робіт будинку, тому суд не знаходить підстав для задоволення позову.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 509, 526, 549 551, 611, ст. ст. 10, 60, 88, 208, 209, 213-215 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до комунального підприємства «Агентство з управління майном» Житомирської міської ради, третя особа Житомирське регіональне управління Державної спеціалізованої фінансової установи «Державний фонд сприяння молодіжному будівництву», про стягнення неустойки за несвоєчасне виконання умов договору відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не було скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Житомирської області через Богунський районний суд міста Житомира шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Л.М. Семенцова