У х в а л а

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" жовтня 2016 р. суддя Київського районного суду м. Харкова Шмадченко С.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про усунення власникові перешкод у користуванні майном шляхом виселення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3, в якому просить суд усунути їй, як власнику квартири № 62 в буд. 20 по майдану Конституції в м. Харкові перешкоди у користуванні квартирою шляхом виселення з неї відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3, інших осіб, що проживають там з їхнього дозволу чи згоди або без такого дозволу (згоди), а також звільнення квартири від їхніх речей та майна.

В додатках до позовної заяви міститься клопотання позивачки про відстрочення сплати судового збору. У відповідному клопотанні позивачка посилається на те, що вона є людиною похилого віку, отримує пенсію у сумі 2000,00 грн. на місяць, неодноразово зверталась до суду та сплачувала судовий збір. Позивачка стверджує, що на даний час позбавлена можливості сплатити судовий збір. Відповідно до положень ст. 82 ЦПК України просить відстрочити сплату судового збору до моменту ухвалення рішення у справі.

Розглянувши клопотання позивачки, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом.

Стаття 5 цього Закону передбачає перелік осіб, які звільняються від сплати судового збору. Позивачкадо цього переліку не належить.

Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з ч. 3 ст. 82 цього Кодексу, суд може звільнити сторону від оплати судових витрат.

Згідно п. 13 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 N 2, відповідно до положення статті 82 ЦПК (1618-15) суд може за наявності певних підстав своєю ухвалою лише відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі і не має права зменшити або звільнити від сплати судового збору, оскільки таке право суду надано тільки щодо судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, які визначені частиною третьою статті 79 ЦПК (1618-15).

Як вбачається з п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», - відповідно до статті 8 Закону «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто, фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

ОСОБА_1, звертаючись до суду з клопотанням про відстрочення сплати судового збору, розуміє, що відстрочити сплату можливо лише на визначений судом строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, також розуміє, що судовий збір все одно необхідно буде сплатити.

Надані суду відомості з центральної бази даних Державного реєстру фізичних осіб ДПА України про суми виплачених доходів ОСОБА_1 за період з 01.10.2015 р. по 31.03.2016 р. не підтверджують дійсний її матеріальний стан на час звернення із цим позовом до суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового, немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру (551,20 грн.) мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати 6890,00 грн. судового збору.

Як вбачається з клопотання про відстрочення сплати судового збору, позивачка отримує пенсію у розмірі 2000,00 грн. щомісяця, тому, на думку суду, у неї відсутні перешкоди у сплаті судового збору в сумі 551, 20 грн. за розгляд справи за її позовом.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. 82,121 ЦПК України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір», -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору- відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про усунення власникові перешкод у користуванні майном шляхом виселення залишити без руху, надавши позивачці строк для виправлення недоліків пять днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз'яснити позивачці, що у разі не усунення недоліків, заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня отримання ухвали.

Суддя