АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2016 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва у складі:

головуючого - судді Гаращенка Д.Р.

суддів Невідомої Т.О., Усика Г.І.

при секретарі Ільченко В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за апеляційною скаргоюпредставника ОСОБА_1 за договором - ОСОБА_2 на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 22 червня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про захист честі, гідності та ділової репутації,

ВСТАНОВИЛА:

Справа № 759/10287/15-ц
№ апеляційного провадження: 22-ц/796/10881/2016
Головуючий у суді першої інстанції: Борденюк В.В.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Гаращенко Д.Р.
У червні 2015 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_3 про захист честі, гідності та ділової репутації, у якому, з уточненнями, просив визнати недостовірною інформацію, розповсюджену відповідачем на брифінгу Верховної Ради України та на сторінці інтернет-ресурсу «Фейсбук « про те, що Голова Печерської районної в місті Києві державної адміністрації приймає некомпетентні або можливо свідомі рішення, що шкодять киянам та державі; що під головуванням Голови Печерської районної в місті Києві державної адміністрації відбуваються корупційні діяння. Крім того позивач просив зобов'язати відповідача припинити неправомірні дії щодо приниження честі, гідності, ділової репутації відносно себе та спростувати інформацію, яка викладена про позивача на брифінгу Верховної Ради України, на сайті «Депутатський контроль», на сторінці відповідача інтернет-ресурсу «Фейсбук «, на пленарному засіданні від 11.06.2015р. Київської міської ради, яке транслювалось на телеканалі «Рада» протягом 10 днів, під заголовком «Спростування», ідентичним шляхом поширення такої інформації.

Свої позовні вимоги обґрунтовувала тим, що відповідач, будучи народним депутатом України, розповсюдив вказану інформацію про позивача, хоча вона не відповідає дійсності, порушує його права, четь, гідність та ділову репутацію, а тому підлягає визнанню недостовірною та спростуванню у такий самий спосіб, як була поширена.

Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 22 червня 2016 позов задоволено частково.

Визнано недостовірною інформацію про ОСОБА_1, що була розповсюджена ОСОБА_3, а саме: «під головуванням Голови Печерської районної в місті Києві державної адміністрації відбуваються корупційні діяння».

У задоволенні інших позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, представник ОСОБА_1 за договором - ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на неповне та неправильне встановлення судом обставин справи, порушення норм матеріального та процесуального права, просила рішення скасувати в частині відмови у задоволенні вимог про спростування поширеної інформації та ухвалити нове в цій частині про задоволення позову.

В обґрунтування своїх апеляційних вимог, апелянт посилалася на те, що суд першої інстанції незаконно вказав, що неможливо задовольнити вимогу про спростування інформації, адже положеннями ст.277 ЦК України чітко передбачено, що інформація має бути спростована в такий же спосіб, як і поширена, в у разі неможливості повинна відбуватися у максимально наближеній формі.

Представник позивача - ОСОБА_2 в судовому засіданні підтримала апеляційну скаргу ат просила її задовольнити.

Інші особи, які беруть участь у справі в судове засідання не з'явилися, були належним чином повідомлені про день, час та місце апеляційного розгляду, причини неявки суду не повідомили. Відповідно до ч. 2 ст. 305 ЦПК України колегія суддів вважає за можливе провести судове засідання за їх відсутності.

Вислухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника апелянта, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів прийшла до наступного.

Судом встановлено, що на веб-сайті мережі Інтернет "Депутатський контроль" http:// depcontrol.org викладена інформація про те, що «ОСОБА_3 під час брифінгу у Верховній раді України, заявив, що комунальне підприємство "Шкільне" програло приватній компанії, при тому, що, запропонувало ціну на 1,2 млн. грн. дешевше, наголосивши, що вбачає у діях Печерської РДА корупційну складову: «Два тижні тому в дитячих садочках цього району пропав хліб, потім виявилося, що управління освіти взагалі ліквідовують. Тепер з'ясувалося, що чиновники намагалися збагатитися за рахунок дітей», - відмітив він. Нардеп вважає, що голова Печорської РДА своїми некомпетентними або можливо свідомими рішеннями діє проти інтересів Киян та держави».

Також на веб-сайті http://depcontrol.org розміщено відео, за змістом якого, 21.04.2015 року, під час брифінгу у Верховній раді України Відповідач оголосив наступне: «у Печерському районі міста Києва реально відбувається конкретні встановлені факти корупційних дій окремих посадових осіб. Ці корупційні діяння відбуваються під чітким головуванням Голови Печерської районної в місті Києві державної адміністрації, а також виконуючим обов'язків голови управління освіти у Печерському районі міста Києва. Я хочу показати Вам протокол розкриття конкурсних торгів кваліфікаційних пропозицій і цінових пропозицій, в якому чітко зазначено про участь в торгах, які стосуються саме забезпечення і питання послуг їдалень, це харчування наших з Вами дітей. Було чітко встановлено факт, що виграла конкурс компанія, яка надала шість мільйонів сімсот гривень цінової пропозиції, разом з тим, комунальне підприємство Шкільне» яке запропонувало п'ять мільйонів п'ятсот, а це на мільйон двісті менше, яке уже десять років годує усіх наших дітей у Печерському районі, комунальному підприємству було відмовлено у торгах нібито, як зацікавленій стороні. Під час мого візиту до управління освіти мені було зі сторони працівників управління освіти, а саме голови тендерного комітету, головного бухгалтеру було заблоковано і заборонено доступ до копій, а також оригіналів відповідних документів, у зв'язку з чим мною було визвано наряд міліції, а також представників УБЕПУ Печерського району, дана справа внесена до реєстру досудових розслідувань, на сьогоднішній день я, як депутат між фракційного депутатського об'єднання, як член фракції «Народний фронт» звертаюся до Президента України, звертаюся до Голови Київської державної адміністрації з вимогою відсторонити Голову Печерської районної державної адміністрації до проведення службового розслідування, а також звертаюсь до Міністерства внутрішніх справ; мною буде направлено депутатське звернення, а точніше заява про вчинення злочину, надані копії відповідних документів про встановлені корупційні факти і корупційних діянь. В зв'язку з цим вимагаємо докорінно провести службове розслідування і притягнути винних до відповідальності. Дякую».

Із наявної у матеріалах справи копії Висновку №8261 експертного лінгвістичного дослідження, складеного, 21 липня 2015 року, ТОВ «Незалежний інститут судових експертиз» вбачається, що фрагменти вказаних вище текстів інтернет-публікації та відеозапису, розміщених на вказаній інтернет-сторінці містять інформацію негативного характеру щодо особи ОСОБА_1 та вказана інформація представлена у вигляді твердження, а не оціночного судження (а.с. 87-95).

Задовольняючи позов частково, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не надано суду доказів достовірності розповсюдженої ним інформації щодо того, що «під головуванням Голови Печерської районної в місті Києві державної адміністрації відбуваються корупційні діяння».

Відмовляючи у задоволенні вимог про спростування інформації у такий самий спосіб, як вона була розповсюджена, суд першої інстанції виходив з того, що вимоги до Верховної Ради України та Київської міської ради не заявлялися позивачем, а тому суд не може зобов'язати вказані органи влади надати можливість відповідачу спростувати оголошену ним інформацію на брифінгу та пленарному засіданні.

Рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні вимог про визнання недостовірною інформації про те, що «Голова Печерської районної в місті Києві державної адміністрації приймає некомпетентні або можливо свідомі рішення, що шкодять киянам та державі» та зобов'язання відповідача припинити неправомірні дії щодо приниження честі, гідності, ділової репутації відносно позивача, у апеляційному порядку сторонами не оскаржувалося, а тому колегією суддів не переглядалося, у відповідності до положень ст.303 ЦПК України.

Колегія суддів не може повністю погодитися з висновком суду першої інстанції по суті, виходячи з наступного.

Статтею 277 ЦК України передбачено право фізичної особи, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім'ї недостовірної інформації, на відповідь, а також на спростування цієї інформації.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказуванню не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно п.15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право.

Суд правильно розглянувши та задовольнивши вимогу позивача про визнання недостовірною інформації розповсюдженої про ОСОБА_1, ОСОБА_3, а саме те, що «під головуванням Голови Печерської районної в місті Києві державної адміністрації відбуваються корупційні діяння», безпідставно відмовив у її спростуванні.

Так, згідно положень ст.277 ЦК України, фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім'ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.

Спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію.

Фізична особа, особисті немайнові права якої порушено у друкованих або інших засобах масової інформації, має право на відповідь, а також на спростування недостовірної інформації у тому ж засобі масової інформації в порядку, встановленому законом.

Спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена.

Аналізуючи викладені норми права вбачається, що при визнанні інформації недостовірною вона повинна бути спростована особою, яка її поширила. Інформація має бути спростована у такий же спосіб, у який вона була поширена.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції встановивши, що поширена інформація про позивача була недостовірною, помилково відмовив у її спростуванні.

Колегія суддів не погоджується з висновками суду про відмову у спростуванні інформації на сайті «Депутатський контроль» і на сторінці ОСОБА_3 інтернет-ресурсу «Фейсбук», у зв'язку із тим, що вимоги до власника сайту не пред'являлися та не доведено, що саме ОСОБА_3 є користувачем вказаної сторінки у соціальній мережі, оскільки стороною відповідача не заперечується той факт, що він розповсюджував спірну інформацію і саме у зв'язку із цією обставиною дана інформація з'явилася на вказаних ресурсах. Також, стороною відповідача не заперечувався той факт, що ОСОБА_3 має зареєстровану сторінку в інтернет-ресурсі «Фейсбук».

Крім того, колегія суддів бере до уваги висновки експертиз, які містяться у матеріалах справи.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про неможливість задоволення вимоги про спростування інформації на пленарному засіданні Київської міської ради, оскільки дійсно задоволення даної вимоги буде порушувати встановлений законодавством внутрішній розпорядок і порядок діяльності вказаного органу.

Проте, колегія суддів не погоджується з відмовою у задоволенні вимог про спростування недостовірної інформації на брифінгу Верховної Ради України, оскільки спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена, та даний вид спростування не вплине на розпорядок і порядок діяльності вказаного органу, оскільки брифінг - це короткий публічний виступ на якому учасники певних подій або заходів надають інформацію про поточний перебіг справ, позиції сторін, повідомляють раніше невідомі деталі та відповідають на питання журналістів. Виступ на брифінгу відбувається не на пленарному засіданні та не заважає роботі ВРУ.

Таким чином, суд першої інстанції встановивши недостовірність певної інформації, помилково, всупереч вимогам ст.277 ЦК України відмовив у задоволенні вимог про її спростування.

Враховуючи викладене, апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а рішення Святошинського районного суду м. Києва від 22 червня 2016 року в частині відмови у задоволенні вимог про спростування поширеної інформації скасування з ухваленням нового рішення у цій частині.

Керуючись ст.ст. 218, 303-305, 307, 309, 313-315, 317, 319 ЦПК України, колегія суддів, -

ВИРІШИЛА:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 за договором - ОСОБА_2, задовольнити частково.

Рішення Святошинського районного суду м. Києва від 22 червня 2016 року, в частині відмови у задоволенні вимог про спростування поширеної інформації, скасувати та ухвалити нове рішення у цій частині наступного змісту:

Зобов'язати ОСОБА_3 спростувати недостовірну інформацію, яка розповсюджена про ОСОБА_1 на брифінгу Верховної Ради України, на сторінці інтернет-ресурсу «Фейсбук», на сайті «Депутатський контроль», а саме, що «під головуванням Голови Печерської районної в місті Києві державної адміністрації відбуваються корупційні діяння», а саме шляхом оголошення спростування на брифінгу Верховної Ради України та розміщення спростування на сайті «Депутатський контроль» і на сторінці ОСОБА_3 інтернет-ресурсу «Фейсбук», під заголовком «Спростування», протягом місяця з дня набрання чинності рішення суду.

В решті рішення суду залишити без змін.

Рішення набирає законної сили з моменту проголошення, однак може бути оскаржена протягом 20 днів з дня набрання нею законної сили безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ.

Головуючий

Судді