Справа № 758/2789/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 червня 2016 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Трегубенко Л. О. ,

при секретарі - Лемішко А. С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи ОСОБА_3, ОСОБА_4, - про визнання права власності на 1/4 частину квартири в порядку спадкування за законом,

за зустрічним позовом ОСОБА_2, яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, до ОСОБА_1, ОСОБА_3, третя особа: ОСОБА_4, - про визнання права власності на 5/24 частин квартири в порядку спадкування за законом,

за позовом третьої особи, що заявляє самостійні вимоги на предмет спору, ОСОБА_3 до ОСОБА_2, яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, треті особи: ОСОБА_1, ОСОБА_4, - про визнання права власності на 5/24 частин квартири в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач, ОСОБА_1, з урахуванням уточнень до позовної заяви, звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2, треті особи ОСОБА_3, ОСОБА_4, - про визнання права власності на 1/4 частину квартири в порядку спадкування за законом (а.с.74-76).

В обґрунтування позовних вимог, ОСОБА_1, з урахуванням уточнень, зазначив, що його мати, ОСОБА_6, зареєструвала 18.11.1959 шлюб з ОСОБА_7, після укладення якого змінила прізвище із «ОСОБА_6» на «ОСОБА_6», від якого народилася дитина - позивач ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Після розірвання шлюбу мати змінила прізвище з «ОСОБА_6» на «ОСОБА_6», від цивільного шлюбу у його матері народилась донька ОСОБА_4, третя особа по справі ОСОБА_4

Вказує, що 10.03.1989 він уклав шлюб з ОСОБА_9 та змінив прізвище з «ОСОБА_6» на «ОСОБА_6».

Зазначає, що 05.01.1980 його мати ОСОБА_6 зареєструвала шлюб з ОСОБА_3, від якого в них народився син, ОСОБА_10.

Посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_6 померла та після її смерті відкрилася спадщина на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1, яка належала їй разом з чоловіком ОСОБА_3 та сином ОСОБА_10 в рівних частках на підставі Свідоцтва про право власності на житло, виданого 10.11.1999 за № НОМЕР_2 відділом приватизації житла Подільської районної державної адміністрації.

Зазначає, що спадкоємцями першої черги після смерті матері був він як син померлої, ще один син ОСОБА_10, донька ОСОБА_4 та чоловік ОСОБА_3, а тому кожен з них повинен був успадкувати по 1/12 частині квартири.

Вказує, що в липні 2014 року звернувся до Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом після померлої ОСОБА_6, була заведена спадкова справа, треті особи по справі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 звернулись до із заявами про відмову від права на частку у спадщині на його користь, а тому він має право на спадкування 3/12 частин від квартири, тобто успадкував 1/4 частину спірної квартири.

Посилався на те, що у зв'язку із втратою оригіналу свідоцтва про право власності на квартиру АДРЕСА_1, змушений був отримати 04.08.2015 дублікат свідоцтва про право власності на квартиру.

Разом з тим, в лютому 2016 року отримав з 14-ої Київської державної нотаріальної контори відповідь про те, що видати Свідоцтво про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_2 неможливо, так як не надано правовстановлюючого документу, який підтверджував би право власності на майно померлої ОСОБА_6.

Посилаючись на те, що він прийняв спадщину, однак не може оформити її нотаріально, ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, в якому просив визнати за ним право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_2.

Відповідач, ОСОБА_2, яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, звернулась до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_1, ОСОБА_3, третя особа: ОСОБА_4, - про визнання права власності на 5/24 частин квартири в порядку спадкування за законом.

Вимоги зустрічної позовної заяви були обґрунтовані тим, що син померлої ОСОБА_6 - ОСОБА_10 на момент смерті своєї матері ОСОБА_6 був зареєстрований та проживав з нею за адресою АДРЕСА_3, а тому фактично успадкував після її смерті 1/12 частину квартири.

ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_10 помер та після його смерті відкрилась спадщина на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1, яка належала йому на підставі Свідоцтва про право власності на житло, виданого 10.11.1999 за № НОМЕР_2 відділом приватизації житла Подільської районної державної адміністрації, та на 1/12 частину квартири, яку він фактично успадкував після смерті матері ОСОБА_6, а відтак відкрилася спадщина на 5/12 частин квартири.

Спадкоємцями після смерті ОСОБА_10 є його малолітня донька ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, та його батько ОСОБА_3

Позивачка за зустрічним позовом ОСОБА_2, яка діє в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_10, однак у видачі їй свідоцтва про право на спадщину було відмовлено у зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документу на квартиру.

Посилаючись на те, що дочка померлого батька має право на половину спадкового майна, ОСОБА_2 інтересах ОСОБА_5 звернулася до суду з даним позовом, в якому просила визнати за ОСОБА_5 право власності на 5/24 частин квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_10 (а.с.59-63).

В свою чергу, ОСОБА_3 як батько померлого ОСОБА_10 і третя особа, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, з посиланням на те, що є спадкоємцем першої черги за законом після смерті сина ОСОБА_10, звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, треті особи: ОСОБА_1, ОСОБА_4, - про визнання права власності на 5/24 частин квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_10 (а.с. 92-94).

У судовому засіданні представник ОСОБА_1, ОСОБА_11, вимоги позовної заяви підтримала, просила позов задовольнити в повному обсязі, не заперечувала проти задоволення зустрічного позову та позову третьої особи із самостійними вимогами.

ОСОБА_12 та її представник вимоги зустрічного позову підтримали, просили його задовольнити з викладених у ньому підстав, не заперечували проти задоволення первісного позову та позову третьої особи із самостійними вимогами.

ОСОБА_3 у судове засідання не з'явився, подав до суду заяву, в якій просив справу розглядати без його участі та його позовні вимоги задовольнити з викладених у позові підстав.

ОСОБА_4 у судове засідання не з'явилася, про розгляд справи повідомлялася у встановленому законом порядку.

Третя особа, Державна реєстраційна служба в особі Головного управління юстиції в м. Києві, із позовом ознайомлена, її представник у судове засідання не з'явився, щодо постановлення судового рішення поклався на розсуд суду.

Суд, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про задоволення усіх заявлених позовних вимог у зв'язку з наступним.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_6 р. народився ОСОБА_8 та його батьками є ОСОБА_6 та ОСОБА_7 (а.с. 5).

Після розірвання шлюбу з ОСОБА_7, ОСОБА_6 змінила прізвище на дівоче «ОСОБА_6» (а.с.13) та народила дочку ОСОБА_4 (а.с.12).

05.01.1980 ОСОБА_6 зареєструвала шлюб з ОСОБА_3 (а.с. 95), від якого у 1983 році народився син ОСОБА_10.

10.03.1989 уклав ОСОБА_8 уклав шлюб з ОСОБА_9 та змінив прізвище з «ОСОБА_8» на «ОСОБА_8» (а.с.6).

ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_6, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Виконкомом Світанківської сільської ради Переяслав-Хмельницького району Київської області серія НОМЕР_3 від 21.03.2014 (а.с.7) та після її смерті відкрилася спадщина на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1, яка належала їй на підставі Свідоцтва про право власності на житло, виданого 10.11.1999 за № НОМЕР_2 відділом приватизації житла Подільської районної державної адміністрації (а.с.10).

Стаття 1216 ЦК України, визначає, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу.

Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Оскільки заповітів ОСОБА_6 не склала, спадкування належного їй майна відбулося за законом.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

За таких обставин, в силу вимог ст.1261 ЦК України, спадкоємцями належної ОСОБА_6 1/3 частини квартири стали її чоловік - ОСОБА_3; її син ОСОБА_1; син ОСОБА_10 та дочка ОСОБА_4.

Відповідно до ст. 1267 ЦК України визначено, що частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними, а тому кожен із спадкоємців ОСОБА_6 мав би успадкувати по 1/12 частині квартири.

21 липня 2014 року ОСОБА_1 звернувся до Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_6

В свою чергу ОСОБА_3 та ОСОБА_4 звернулись до Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори із заявами про відмову від права на частку у спадщині на користь ОСОБА_1 (а.с.11,12), а відтак він набув права успадкувати після смерті матері 3/12, що дорівнює 1/4, частин спірної квартири.

Згідно до ч.3, 5 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини».

Ще один син ОСОБА_6 - ОСОБА_10 із заявою про прийняття спадщини до Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори не звертався, однак був таким, що постійно проживав з померлою у спірній квартирі, а тому в силу вимог ст.1268 ЦК України є таким, що фактично успадкував 1/12 частину квартири після смерті своєї матері ОСОБА_6

ІНФОРМАЦІЯ_5 помер ОСОБА_10 (а.с.8) та після його смерті відкрилась спадщина на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1, яка належала йому на підставі Свідоцтва про право власності на житло, виданого 10.11.1999 за № НОМЕР_2 відділом приватизації житла Подільської районної державної адміністрації (а.с.10), та на 1/12 частину квартири, яку він фактично успадкував після смерті ОСОБА_14

Заповіту на випадок смерті ОСОБА_10 не залишив, а тому його спадкоємцями стали спадкоємці за законом першої черги - його малолітня донька ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, що підтверджується свідоцтвом про її народження серія НОМЕР_4 від 19 червня 2009 року (а.с. 66) та його батько ОСОБА_3

Відповідно до ст. 1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними, а тому кожен із спадкоємців ОСОБА_10 мав би успадкувати по (1/3+1/12)/2 частин квартири, тобто по 5/24 частин квартири.

ОСОБА_2, діючи в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_7 р., звернулась до Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_10 (батька дитини), в результаті чого було заведено спадкову справу №419/2014.

Разом з тим, у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом ОСОБА_2 в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_5 та ОСОБА_3 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_10, а також ОСОБА_1 після смерті ОСОБА_6, було відмовлено у зв'язку з відсутністю оригіналу правовстановлюючого документу на спірну квартиру АДРЕСА_1.

Посилаючись на те, що вони успадкували спірне майно та є спадкоємцями першої черги після померлих ОСОБА_6 та ОСОБА_10, спадкоємці ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_5, ОСОБА_3 та ОСОБА_1 звернулися до суду з даним позовом та їх права підлягають захисту даним судовим рішенням.

Відповідно до п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування», у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до пп. 4.12. п. 4 Глави 10 Розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у спадковій справі всіх необхідних документів.

Згідно з пп. 4.15 п. 4 Глави 10 Розділу II Порядку видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна.

У ч. 1 ст. 182 ЦК України передбачено, що право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.

У зв'язку з тим, що позивачами не подано правовстановлюючих документів, передбачених пп. 1.2. п. 1 Глави 2 Розділу II Порядку, необхідних для вчинення нотаріальної дії, керуючись ст. 49 Закону України «Про нотаріат», нотаріус відмовив у вчиненні нотаріальної дії.

Пп. 4.18. п. 4 Глави 10 Розділу 2 Порядку визначено, що за відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз'яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

Враховуючи неможливість видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом на спірну частину квартири, питання встановлення факту належності спадкового майна спадкоємцям підлягає вирішенню у судовому порядку.

Таким чином, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_5, ОСОБА_3 та ОСОБА_1 є правомірні, обґрунтовані і підлягають задоволенню.

На підставі наведеного, ст. ст. 15, 16, 1216 - 1218, 1220, 1221, 1222, 1223, 1258, 1261, 1268 ЦК України, керуючись ст. ст. 10, 11, 60, 208-209, 212-215, 218 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, треті особи: Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна, Державна реєстраційна служба в особі Головного управління юстиції в м. Києві, про визнання права власності на 1/3 частину квартири в порядку спадкування за законом, задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті матері, ОСОБА_6, померлої ІНФОРМАЦІЯ_4.

Зустрічний позов ОСОБА_2, яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, до ОСОБА_1, ОСОБА_3, третя особа: ОСОБА_4, - про визнання права власності на 5/24 частин квартири в порядку спадкування за законом, задовольнити.

Визнати за ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, право власності на 5/24 частин квартири АДРЕСА_4 в порядку спадкування за законом після смерті батька, ОСОБА_10, померлого ІНФОРМАЦІЯ_5.

Позов третьої особи, ОСОБА_3, який заявляє самостійні вимоги, до ОСОБА_2, яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, треті особи: ОСОБА_1, ОСОБА_4, - про визнання права власності на 5/24 частин квартири в порядку спадкування за законом, задовольнити.

Визнати за ОСОБА_3, право власності на 5/24 частин квартири АДРЕСА_4 в порядку спадкування за законом після смерті сина, ОСОБА_10, померлого ІНФОРМАЦІЯ_5.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду м. Києва через Подільський районний суд міста в установленому законом порядку.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутніми у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, - протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Л. О. Трегубенко