Провадження № 2/522/2336/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 березня 2016 року Приморський районний суд м. Одеси

у складі: головуючого судді - Домусчі Л.В.,

при секретарі - Шевчик В.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Телерадіокомпанія «АРТ», Товариство з обмеженою відповідальністю «Ріак-Інформ» про захист честі, гідності та ділової репутації та стягнення моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач 25.06.2015 року звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Телерадіокомпанія «АРТ», Товариство з обмеженою відповідальністю «Ріак-Інформ», за яким просив інформацію, поширену ТОВ «Телерадіокомпанія «АРТ» та ТОВ «Ріак-Інформ» в ефірі Ефірно-кабельного телеканалу «7 канал» про те, що ОСОБА_1«має відношення до незаконних недержавних озброєних формувань, які вчиняють злочини, особисто вчиняє злочини, є аморальною людиною та вчиняє ганебні вчинки з точки зору моралі; здійснює шантаж і силовий вплив з метою відібрати бізнес у інших осіб, за гроші організовує групи людей для вчинення протиправних дій», недостовірною та такою, що порочить честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_1. Просив зобов'язати ТОВ «Телерадіокомпанія «АРТ» та ТОВ «Ріак-Інформ» спростувати інформацію шляхом трансляції в ефірі Ефірно-кабельного телеканалу «7 канал» відеоролику з інформацією наступного змісту: «В ефірі «7 каналу» поширено недостовірну інформацію про злочинні дії з боку ОСОБА_1 та його причетність до бандитських угрупувань.», вказати період поширення інформації. «Повідомляємо громадськість про те, що ОСОБА_1 є чесною, порядною людиною яка дотримується норм закону і моралі та ніколи не вчиняв протиправних діянь. ОСОБА_1 є членом політичної партії «ДемАльянс» та здійснює свою політичну та громадську діяльність виключно в межах закону, керуючись нормами етики та моралі». Просив стягнути солідарно з ТОВ «Телерадіокомпанія «АРТ» та ТОВ «Ріак-Інформ» на його користь моральну шкоду в розмірі 50 000 гривень.

В обґрунтування позову відзначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 він побачив в ефірі Ефірно-кабельного телеканалу «7 канал» декілька відеороликів, у яких поширювалась недостовірна та негативна інформація про нього. А саме: в ефірі «7 каналу» оприлюднено:

1. Відеозапис який містить відеоряд знятий в м. Одеса за адресою вул. Успенська, 39/1 та наступні коментарі «... незаконные негосударственные формирования ворвались на территорию бизнес центра, устроив погром, стрельбу, массовые беспорядки и драки. С газом и оружием, взяв на себя миссию официальных органов и незаконно пытаясь вручить липовое предписание ... превратили демократию в анархию и беззаконие, готовы за деньги разрушать нашу Одессу и Украину, девяностые не пройдут и рэкет не вернется». Далі іде ряд фото, серед яких і фото позивача та заклик « ...вглядитесь в эти лица, они могут угрожать и вашей жизни. Обращайтесь в милицию если видите их на улицах родного города...». Тривалість відеоролику приблизно 1 хвилина 30 секунд.

2. Відеозапис, що містить наступну інформацію: «Уважаемые, предприниматели, представители малого, среднего и крупного бизнеса, если на территорию ваших офисов и бизнес-центров ворвутся эти люди с какими-либо документами, помните: это незаконные, негосударственные, неофициальные, бандитские формирования. У них нет работы и днем за днем подобными преступными действиями, они выстраивают из нашего правового государства Сомали. Вглядитесь в их лица». Далі зображено фото позивача, зазначено його ім'я та іде заклик звертатись в правоохоронні органи та відповідні інстанції. Тривалість відеоролику приблизно 30 секунд.

3. Відеозапис, що містить наступну інформацію: «ОСОБА_7 в Украине больше нет, а люди из его шайки продолжают грабить предпринимателей...» Далі зображено фото позивача та іде наступна інформація «...как пишет издание откат, руководителем глубоко заказной и коммерческой партии демократический альянс, которую возглавляет небезызвестный прикормленный ОСОБА_1. Методы как всегда подлые и трусливые, используя вслепую ресурсы «Демальянса» пытаться привлечь внимание, придать значение несуществующей проблеме, а потом пользуясь созданным ажиотажем выгодно продать ее решение. И как свидетельство влиятельности, травля и шумиха возле несуществующей проблемы прекращается. Вышеуказанные факты свидетельствуют об абсолютной безнравственности и постоянно растущей жажде построения схем обдиралова».

«Одна из таких схем шантаж и силовое воздействие с целью отобрать бизнес у других» Далі зображено моє фото зі сторінки в «Фейсбук» та ідуть наступні коментарі: «...на фото ОСОБА_1 на акции которую организовал на строительной площадке жилого дома. О том что помимо него там были и вооруженные люди ОСОБА_1 молчит на своем аккаунте в сети «Фейсбук». Зато другие пользователи отметили что для давления на предпринимателя строящего дом использовались неоднократно судимые уголовники ОСОБА_8. Пользователи соцсетей также сообщают что для участия в массовках на подобных мероприятиях привлекаются пенсионеры которым платят от 100 до 200 грн. Используется даже телевидение».

«Как отмечает издание откат: пытаясь привлечь внимание, придать значение несуществующей проблеме а потом пользуясь созданным ажиотажем выгодно продать ее решение. За окнами уже не девяностые, когда бандиты на улицах избивали и убивали предпринимателей. Понимая что власть и сознание людей изменились они используют новые грязные методы для удовлетворения своей алчности». Тривалість відеоролику приблизно 2 хвилини.

В процесі розгляду справи позивач також долучив в якості доказів 4 відеозапис, який містить наступну інформацію :

«2 мая толпа вооруженных людей незаконно попыталась штурмовать биизнес-центр на ул. Успенской . Кровь, выстрелы, пострадавшие. Кто все эти люди ? Кто решил снова погрузить город в кровавый хаос?» далі іде ряд фото, серед яких є і фото позивача. «Вот ОСОБА_1, продажный псевдообщественник и трус. Сам в драку не лезет, страшно. Это он привел сюда всех этих людей на деньги бывших «регионалов».. Рядовым боевикам даже не объяснили ради чего они сюда пришли. Вроде должны были вручить какое-то предписание, а какое никто не знает… В итоге предписание так и не вручили, оно было «липовое». Подстрелили одного из охранников бизнес-центра, до полусмерти напугали девушек из офисов. Драка, кровь на стенах, крики на всю Успенскую. Пойти в армию не хватило мужества, давайте хотя бы камуфляж оденем». Тривалість відеоролику приблизно 1 хвилина 30 секунд.

Інформація яка міститься у вищевказаних відеороликах не має під собою жодного обґрунтування, на думку позивача є недостовірною, образливою, такою, що порочить його честь, гідність та завдає шкоди його діловій репутації. При поширенні цієї інформації було застосовано обман, здійснено намір переконати значну кількість громадян не тільки у наявності негативних рис Особистості позивача, а й у тому факті, що він порушив норми діючого законодавства, зловживаючи своїм становищем, як члена політичної партії «ДемАльянс». На думку позивача, вищевказана інформація порушує його особисті немайнові права, що виражається у формуванні негативного упередженого ставлення до нього з боку громадськості, та підлягає спростуванню. Крім того, поширення неправдивої та такої, що принижує честь і гідність, інформації завдало позивачу моральні страждання. Розмір моральної шкоди оцінює у сумі 50 000, 00 гривень.

Позивач та його представник у судовому засіданні позовні вимоги та обставини, якими вони обґрунтовані, підтримав та просив задовольнити у повному обсязі. Пояснив, що він є громадським діячем (інспектором), членом партії «Демальянс», політичним діячем, батьком п'ятьох дітей. все це бачили його діти, родичі. люди які його знають та з якими він працює та спілкується. після демонстрації цих відеороликів з ним припинив контакт один з його синів оскільки той негативно сприйняв таку інформацію. Він постійно був змушений виправдовуватися та роз'яснювати людям, що він не є тим, ким його демонстрували по 7 каналу. Позивач був кандидатом у депутати, є поважною особою. У минулих судових засіданнях він та його представник - ОСОБА_2 додатково пояснили, що у першому відеоролику відображені події, які відбулись 29.05.2015 року, по факту яких заведено кримінальне провадження. У відеоролику зображено фото позивача і що він привів озброєних людей, і вчинено злочин. Далі йде негативна оцінка його моральних якостей, однак лише потім вбачається, що позивач стоїть на вулиці та розмовляє з представниками органів міліції, тобто дана інформація викривлена. Вона принижує позивача і будь-яка людина після перегляду даного відео буде по-іншому сприймати позивача. У другому відеозаписі зображено фото позивача, вказано його ім'я та містяться коментарі про незаконні, недержавні, бандитські формування, відзначено, що він немає місця роботи та вчиняє протиправні злочинні дії. У третьому відеоролику міститься інформація, що позивач застосовує у своїй політичній діяльності підлі та трусливі методи, начебто він організовує мітинги за гроші. Посилання на інтернет-видання «Откат» не відповідає дійсності, оскільки даний сайт не внесено до державного реєстру і відповідачі перед оприлюдненням інформації повинні були пересвідчитись у правдивості своїх відомостей. Вважає інформацію, викладену у відеороликах, принизливою, такою, що характеризує його з негативної сторони,яка містить фактичні дані про протиправні злочинні діяння позивача, не підтверджені належними чином, інформація сприйнята необмеженим колом людей і на протязі декількох місяців. Щодо розміру моральної шкоди позивач пояснив, що його необґрунтовано неодноразово звинуватили у злочинній протиправній діяльності, дані відомості сприйняті необмеженим колом осіб та на протязі довготривалого часу. Поширення недостовірної інформації спричинило йому моральні страждання та емоційні переживання, він повинен був виправдовуватись перед колегами, друзями и рідними. Усе це негативно вплинуло на його діяльність та ділову репутацію. Крім того, позивач звертався безпосередньо до відповідачів із заявами про спростування недостовірної інформації, однак останні безпідставно залишились без відповіді.

Представник Микитенко Т.В., який діє в інтересах ТОВ «Телерадіокомпанія «АРТ» та ТОВ «Ріак-Інформ», у судовому засіданні заперечував проти позову, вважає його безпідставним та необґрунтованим. За першою позовною вимогою відзначив, що відеоролики не містить таких висловлювань стосовно того, що позивач має відношення до бандитських угрупувань, - це власна інтерпретація позивача. Уся інформація є оціночними судженнями та критикою та зважаючи на специфіку діяльності позивача межа допустимої критики щодо нього є більш ширшою, його діяльність підпадає під ретельний та гострий контроль. Вважає, що межа критики не була перейдена. Оціночні судження не підлягають доведенню та спростуванню, тому другу позовну вимогу вважає також безпідставною. Позивач є політичним та громадським діячем, тому повинен більш терпимо ставитись до публікацій стосовно нього, він постійно зазнає критики та з власної ініціативи висунув себе на публічний огляд суспільству. Заперечував проти розміру моральної шкоди, вказав на відсутність доказів завдання відповідачами моральної шкоди, а тому підстав для відшкодування моральної шкоди також не вбачає. Просив у задоволенні позову відмовити у повному обсязі.

Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних з наступних підстав.

Судом встановлено, що у період з ІНФОРМАЦІЯ_2 по ІНФОРМАЦІЯ_3 в ефірі Ефірно-кабельного телеканалу «7 канал» оприлюднено ряд відеороликів, а саме: в ефірі «7 каналу» оприлюднено:

1. Відеозапис який містить відеоряд знятий в м. Одеса за адресою вул. Успенська, 39/1 та наступні коментарі «... незаконные негосударственные формирования ворвались на территорию бизнес центра, устроив погром, стрельбу, массовые беспорядки и драки. С газом и оружием, взяв на себя миссию официальных органов и незаконно пытаясь вручить липовое предписание ... превратили демократию в анархию и беззаконие, готовы за деньги разрушать нашу Одессу и Украину, девяностые не пройдут и рэкет не вернется». Далі іде ряд фото, серед яких і фото позивача та заклик « ...вглядитесь в эти лица, они могут угрожать и вашей жизни. Обращайтесь в милицию если видите их на улицах родного города...». Тривалість відеоролику приблизно 1 хвилина 30 секунд.

2. Відеозапис, що містить наступну інформацію: «Уважаемые, предприниматели, представители малого, среднего и крупного бизнеса, если на территорию ваших офисов и бизнес-центров ворвутся эти люди с какими-либо документами, помните: это незаконные, негосударственные, неофициальные, бандитские формирования. У них нет работы и днем за днем подобными преступными действиями, они выстраивают из нашего правового государства Сомали. Вглядитесь в их лица». Далі зображено фото позивача, зазначено його ім'я та іде заклик звертатись в правоохоронні органи та відповідні інстанції. Тривалість відеоролику приблизно 30 секунд.

3. Відеозапис, що містить наступну інформацію: «ОСОБА_7 в Украине больше нет, а люди из его шайки продолжают грабить предпринимателей...» Далі зображено фото позивача та іде наступна інформація «...как пишет издание откат, руководителем глубоко заказной и коммерческой партии демократический альянс, которую возглавляет небезызвестный прикормленный ОСОБА_1. Методы как всегда подлые и трусливые, используя вслепую ресурсы «Демальянса» пытаться привлечь внимание, придать значение несуществующей проблеме, а потом пользуясь созданным ажиотажем выгодно продать ее решение. И как свидетельство влиятельности, травля и шумиха возле несуществующей проблемы прекращается. Вышеуказанные факты свидетельствуют об абсолютной безнравственности и постоянно растущей жажде построения схем обдиралова».

«Одна из таких схем шантаж и силовое воздействие с целью отобрать бизнес у других» Далі зображено фото позивача зі сторінки в «Фейсбук» та ідуть наступні коментарі: «...на фото ОСОБА_1 на акции которую организовал на строительной площадке жилого дома. О том что помимо него там были и вооруженные люди ОСОБА_1 молчит на своем аккаунте в сети «Фейсбук». Зато другие пользователи отметили что для давления на предпринимателя строящего дом использовались неоднократно судимые уголовники ОСОБА_8. Пользователи соцсетей также сообщают что для участия в массовках на подобных мероприятиях привлекаются пенсионеры которым платят от 100 до 200 грн. Используется даже телевидение».

«Как отмечает издание откат: пытаясь привлечь внимание, придать значение несуществующей проблеме а потом пользуясь созданным ажиотажем выгодно продать ее решение. За окнами уже не девяностые, когда бандиты на улицах избивали и убивали предпринимателей. Понимая что власть и сознание людей изменились они используют новые грязные методы для удовлетворения своей алчности». Тривалість відеоролику приблизно 2 хвилини.

4 відеозапис, який містить наступну інформацію :

«2 мая толпа вооруженных людей незаконно попыталась штурмовать биизнес-центр на ул. Успенской . Кровь, выстрелы, пострадавшие. Кто все эти люди ? Кто решил снова погрузить город в кровавый хаос?» далі іде ряд фото, серед яких є і фото позивача. «Вот ОСОБА_1, продажный псевдообщественник и трус. Сам в драку не лезет, страшно. Это он привел сюда всех этих людей на деньги бывших «регионалов».. Рядовым боевикам даже не объяснили ради чего они сюда пришли. Вроде должны были вручить какое-то предписание, а какое никто не знает… В итоге предписание так и не вручили, оно было «липовое». Подстрелили одного из охранников бизнес-центра, до полусмерти напугали девушек из офисов. Драка, кровь на стенах, крики на всю Успенскую. Пойти в армию не хватило мужества, давайте хотя бы камуфляж оденем». Тривалість відеоролику приблизно 1 хвилина 30 секунд.

Вважаючи дану інформацію недостовірною, неправдивою та такою, що принижує честь та гідність, позивач направив 08.06.2015 року генеральному директору телеканалу «7 канал» заяву з вимогою спростування зображеної інформації (а.с.16-17). Листом вих.. №31 від 15.06.2015 року позивачу було відмовлено у спростуванні інформації (а.с.50-51).

Листом Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення вих.. №65 від 23.06.2015 року (а.с.33) позивачу було роз'яснено право звернення до суду за захистом своїх прав.

Зважаючи на встановлені судом обставини, спірні відносини між сторонами виникли із приводу поширення недостовірної інформації та її спростування, регулювання яких здійснюється відповідно до норм Конституції України та положень гл. 20, 22 ЦК України.

Відповідно до Конституції України життя і здоров'я людини, її честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються найвищою соціальною цінністю.

Конституцією України кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань (стаття 34). Разом з тим відповідно до статті 68 Конституції України кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Праву на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обов'язок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію.

Чинне законодавство не містить визначення понять гідності, честі чи ділової репутації, оскільки вони є морально-етичними категоріями й одночасно особистими немайновими правами, яким закон надає значення самостійних об'єктів судового захисту.

Зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю пов'язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло, а під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов'язків.

У відповідності до ст. 297 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі, гідність та честь фізичної особи є недоторканими і фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі.

За змістом ст. ст. 94, 277 ЦК України, ч. 4 ст. 32 Конституції України, ст. 10 Конвенції про захист прав людини і основних свобод кожному гарантується право на захист ділової репутації та спростування недостовірної інформації особою, яка поширила таку інформацію.

Пунктом 15 Постанови Пленуму ВСУ №1 "Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи" передбачено, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову про захист гідності, честі чи ділової репутації, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одної особи у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право.

Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв'язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі.

Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені).

Згідно з частиною третьою статті 277 ЦК негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного (презумпція добропорядності). Спростування поширеної недостовірної інформації повинно здійснюватись незалежно від вини особи, яка її поширила.

Згідно ч.ч. 1,2 ст. 30 Закону України "Про інформацію" ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно - стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Лінгенс проти Австрії" суд зазначає, що необхідно розрізняти факти та оціночні судження. Існування фактів можна довести, а правдивість критичного висловлювання не підлягає доведенню. Вимога доводити правдивість критичного висловлювання є неможливою для виконання і порушує свободу на власну точку зору, що є фундаментальною частиною права, захищеного статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Однак навіть якщо висловлення є оціночним судженням, пропорційність втручання має залежати від того, чи існує достатній фактичний базис для оспорюваного висловлювання. Залежно від обставин конкретної справи, висловлювання, яке є оціночним судженням, може бути перебільшеним за відсутності будь-якого фактичного підґрунтя (див. згадане вище рішення DeHaes Gijsels v. Belgium, стор. 236, параграф 47).

Згідно з п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27.02.2009 року "Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи" відповідно до статті 277 ЦК України не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб'єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності ( на відміну від перевірки дійсності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні статті 10 Конвенції.

П. 18, 19 Постанови передбачено, що згідно з положеннями статті 277 ЦК і статті 10 ЦПК обов'язок довести, що поширена інформація є достовірною, покладається на відповідача, проте позивач має право подати докази недостовірності поширеної інформації. Позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права. Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з'ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням.

Розглянувши подані матеріали та дослідивши відеозаписи, суд вважає, що за своїм характером оспорювана інформація є фактичними твердженнями, у зв'язку з чим може бути перевірена на предмет її відповідності дійсності. При цьому судом встановлено наступне.

З відповіді начальника ГУ МВС України в Одеській області від 22.07.2015р. колективу БЦ «Наполеон» (а.с.41) та Витягу з кримінального провадження (а.с.42) вбачається, що 29.05.2015р. до СВ Приморського РВ ОМУ ГУМВС України надійшло повідомлення за фактом хуліганства, за адресою м.Одеса вул.Успенська, 39/1 біля бізнес-центру «Наполеон», і за подіями в БЦ «Наполеон» слідчим відділом Приморського РВ ОМУ ГУМВ України в Одеській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження відомості якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003978 від 29.05.2015р. від 29.05.2015р. за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.296 КК України. щодо дій співробітників міліції 29.05.2015р. в БЦ «Наполеон» проведено службове розслідування. за результатами винних притягнуто до дисциплінарної відповідальності (наказ №487 від 04.06.2015р. Приморського РВ). В ході проведення досудового розслідування, з метою забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування кримінального провадження, встановлення фактичних даних, які вказують на наявність чи відсутність кримінального правопорушення, встановлені та допитані учасники конфлікту, призначені ряд експертиз і вивчено вилучений відеозапис за вказаними подіями. На теперішній час відповідно до вказівки процесуального керівника проводяться слідчі дії (розшукові) , за результатами заходів буде прийнято рішення згідно чинного законодавства України.

Згідно пояснень позивача встановлено, що позивач був присутнім 29.05.2015р. при подіях за адресою м.Одеса вул.Успенська, 39/1 біля бізнес-центру «Наполеон», та надав з власної ініціативи покази як свідок. він є активним громадський діяч , який намагається законними способами припинити забудову історичного центру міста Одеси багатоповерховими будинками та брав участь у вручені припису про усунення порушень робітниками Управління охорони об'єктів культурної спадщини Одеської обласної держадміністрації ТОВ «МІРА» при здійснені будівництва багатоповерхового будинку по вул. Велика Арнаутська, 26,28,30, і юридичною адресою його була вул.Успенська 39/1 БЦ «Наполеон». Прибувши разом з ними на місце посадові особи управління повідомили охоронця БЦ про це, на що їм було запропоновано зачекати біля центрального входу на вулиці і через 10 хвилин охоронець їм повідомив що посадові особи ТОВ «МІРА» відсутні. тому в цей час він був присутній під час тих подій, потасовки і спостерігав з вулиці. Потім конфлікт був зупинений силами правоохоронних органів. Цей припису потім було направлено поштою.

Зазначена інформація також підтверджується листом Управління охорони об'єктів культурної спадщини Одеської обласної державної адміністрації від 09.10.2015р. (.а.с.96).

Судом в судовому засіданні було здійснено перегляд CD-диску з записами відеороликів які надані суду відповідачами.

Відповідно до листа Головного управління національної поліції в Одеській області №13/96 від 08.12.2015 року (а.с.131) станом на 07.12.2015 року ОСОБА_1 на території України до кримінальної та адміністративної відповідальності не притягувався. Крім того, суд наголошує на тому, що одним з найважливіших демократичних положень, які характеризують правову державу, є презумпція невинуватості особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, що знайшло своє закріплення у Загальній декларації прав людини (п. 1 ст. 11), Міжнародному пакті про громадянські і політичні права (п. 2 ст. 14), Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (п. 2 ст. 6), Конституції України (ст. 62) та галузевому законодавстві. Особа вважається невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому цим Кодексом, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили.

Посилання представника відповідачів стосовно того, що за подіями 29 травня 2015 року заведено кримінальне провадження та проводиться досудове розслідування кримінального провадження за ознаками правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 296 КК України (хуліганство), та інформація відображена у 1-му відеозапису є достовірною не приймаються судом, оскільки відсутні належні та достовірні докази що дане кримінальне провадження за подіями БЦ «Наполеон» стосується позивача та не вказують на його причетність та вчинення ним протиправних діянь .

Відповідачі не надали суду достовірних доказів в підтвердження того, що ОСОБА_1, фото якого під час відеороликів демонструвалось із закликами звертатись до правоохоронних органів, має відношення до незаконних недержавних озброєних формувань, які вчиняють злочини, що він особисто вчиняє злочини, що він є аморальною людиною та вчиняє ганебні вчинки з точку зору моралі, що він здійснює шантаж і силовий вплив з метою відібрати бізнес у інших осіб, що він за гроші організовує групи людей для вчинення протиправних дій.

Не надано також доказів того, що саме ОСОБА_1 привів 29 травня до БЦ «Наполеон» товпу озброєних людей які незаконно штурмували цю будівлю на гроші колишніх «регіоналів». Демонстрація фото позивача в цих відеороликах із закликами звертатись до правоохоронних органів при їх появі як особи за твердженнями відповідачів яка відноситься до незаконних недержавних неофіційних бандитських формувань не є оціночними судженнями , а є така що є недостовірною тобто не відповідає дійсності.

За таких умов, на думку суду, вжиті відносно ОСОБА_1(зображення його фото) висловлювання, та заклики, спрямовані на налаштування суспільної думки на його причетність до діянь, що містять ознаки протиправності, є таким, що не відповідає дійсності, не підтверджується будь-якими фактичними даними.

Стаття 10 Конвенції захищає право журналістів розголошувати інформацію, яка становить громадський інтерес, за умови, що вони діють сумлінно та використовують перевірену фактичну базу; та надають "достовірну та точну" інформацію, як того вимагає журналістська етика. За пунктом 2 статті 10 Конвенції свобода вираження поглядів пов'язана з "обов'язками та відповідальністю", які застосовуються до засобів масової інформації навіть щодо питань великого суспільного значення. Більше того, ці "обов'язки та відповідальність" мають особливе значення, коли йдеться про посягання на репутацію названої особи та порушення "прав інших осіб" (див. рішення у справі "Ліндон, Очаковський-Лоуренс і Джулай проти Франції" (Lindon, Otchakovsky- Laurens and July v. France) [ВП], заяви NN 21279/02 і 36448/02, п. 67, ECHR 2007-..., і "Педерсен і Баадсгаард проти Данії" (Pedersen and Baadsgaard v. Denmark) [ВП], заява N 49017/99, п. 78, ECHR 2004-XI).

Судом не приймаються до уваги посилання представника відповідачів стосовно того, що межі допустимої критики ОСОБА_1 як публічного діяча є значно ширшою, ніж окремої пересічної особи, оскільки це не звільняє відповідачів від обов'язків надавати точну та достовірну інформацію, підтверджену відповідними доказами.

При цьому суд також не приймає до уваги висновок спеціаліста вих.. №13-352 від 03.02.2016 року, наданий відповідачами, оскільки не погоджується з таким висновком та він був поданий з порушеннями вимог чинного процесуального законодавства та не відповідає вимогам допустимості. Інформація, розміщена у відеороликах, безпосередньо стосується позивача, містить його зображення та характеристику його як особи, його маральних якостей та має негативну оцінку його діяльності.

Навпаки, як вбачається з матеріалів справи (84-95) позивач є активним громадським діячем, є членом політичної партії «ДемАльянс», є директором Центру страхування автотранспорту і цивільної відповідальності Одеської філії УАСК АСКА, має кваліфікаційне свідоцтво в області знань осіб. які здійснюють діяльність із визначення причин настання страхового випадку та розміру збитків (аварійних комісарів) при страхування наземних транспортних засобів (а.с.91), є фізичною-особою -СПД (а.с.92а), є інспектором Управління з питань охорони об'єктів культурної спадщини Одеської міської ради (посвідчення НОМЕР_1 дійсне до 31.12.2015р. а.с.95), має нагороди як громадський інспектор з охорони об'єктів культурної спадщини міста Одеси (а.с.94), співпрацює з редакцією « Odessa Daily» як активіст Євромайдана та приймав активну участь направлену на захист історичного центру міста від незаконних забудов (а.с.94а), характеризується як активна, відповідальна, цілеспрямована і принципова людина. Здійснює правозахисну діяльність з дотриманням чинного законодавства, у зв'язку з чим неодноразового нагороджувався подяками та дипломами.

На підставі викладеного, з огляду на негативний характер поширеної відносно ОСОБА_1 інформації, суд вважає, що її поширення порушує право позивача на повагу до його гідності, честі та ділової репутації, інформація містить ствердження про порушення позивачем законодавства чи моральних принципів, є недостовірною та підлягає спростуванню.

У відповідності до ч.2 ст. 60 Закону України «Про телебачення та радіомовлення», не допускається використання телерадіоорганізацій для поширення інформації, яка порушує законні права та інтереси фізичних і юридичних осіб, посягає на честь і гідність особи;

Ст. 59 вищевказаного Закону передбачає обов'язки телерадіоорганізації, зокрема, телерадіоорганізація зобов'язана: поширювати об'єктивну інформацію; розмістити спростування поширеної інформації, визнаної недостовірною, наклепницькою тощо;

Відповідно до ч. 7 ст. 277 ЦК України спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена.

За загальним правилом, інформація, що порочить особу, має бути спростована у спосіб, найбільш подібний до способу її поширення (шляхом публікації у пресі, повідомлення по радіо, телебаченню, оголошення на зібранні громадян, зборах трудового колективу, відкликання документа тощо). У разі, якщо спростування недостовірної інформації неможливо чи недоцільно здійснити у такий же спосіб, у який вона була поширена, то воно повинно проводитись у спосіб, наближений (адекватний) до способу поширення, з урахуванням максимальної ефективності спростування та за умови, що таке спростування охопить максимальну кількість осіб, що сприйняли попередньо поширену інформацію (п.п. 24, 25 постанови Пленуму Верхового Суду України № 1 від 27.02.2009 року).

Стаття 64 Закону України «Про телебачення і радіомовлення» передбачає право на спростування. Громадянин або юридична особа мають право вимагати від телерадіоорганізації спростування поширених у її програмі чи передачі відомостей, які не відповідають дійсності та/або принижують честь і гідність особи.

Ч. 6-8 даної статті встановлює, що, якщо в телерадіоорганізації відсутні достатні докази того, що поширені нею відомості відповідають дійсності, вона зобов'язана терміново їх спростувати. Спростування повинно бути поширено тією ж телерадіоорганізацією і в такій же програмі чи передачі, що й відомості, які не відповідають дійсності, або в інший час за домовленістю з особою, права якої були порушені. У спростуванні має бути зазначено, які відомості не відповідають дійсності, коли і в якій програмі чи передачі вони були поширені телерадіоорганізацією.

при цьому суд не вбачає можливим зобов'язати відповідачів спростувати вищенаведену інформацію в тій спосіб, який просить позивач, оскільки з неї вбачається характеристика позивача, яка є оціничиними поняттям.

Розглядаючи вимогу позивача щодо грошового відшкодування завданої йому з вини відповідачів моральної шкоди у розмірі 50 000 грн. унаслідок розповсюдження щодо нього недостовірної інформації і інформації викладеній в принизливій формі, що принижує його гідність, честь та ділову репутацію, суд виходить з такого.

Підстави відповідальності за завдану моральну шкоду у позадоговірних відносинах передбачені ст. ст. 23 і 1167 ЦК України. За загальним правилом така відповідальність наступає за наявності протиправності і вини особи, яка її завдала.

Відповідно до вимог ст. 280 ЦК України, якщо фізичній особі внаслідок порушення її особистого немайнового права завдано майнової та (або) моральної шкоди, ця шкода підлягає відшкодуванню.

Статтею 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає зокрема: у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення.

Щодо визначення розміру відшкодування позивачу моральної шкоди, суд керується п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31.03.1995 року №4, в редакції від 25.05.2001 року, який зазначає, що «Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості».

З урахуванням всіх обставин справи, беручи до уваги здійснення відповідачами протиправних дій у спосіб грубого приниження честі, гідності та ділової репутації позивача в очах необмеженого кола осіб, враховуючи публічність особи позивача, звичайне людське переживання позивача з цього приводу та роль відповідачів як безпосередніх виконавців, враховуючи вимоги розумності та справедливості, розмір грошового відшкодування завданої позивачу з вини відповідачів моральної шкоди, суд визначає у 10 000 грн. з кожного. Визначаючи розмір та форми відшкодування моральної шкоди суд при цьому також ураховує функції, які повинно виконувати таке відшкодування (сатисфакція, компенсаційна функція).

Згідно вимог ст. 213 ЦПК України, рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим, тобто коли суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, повно і всебічно з'ясував обставини, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, що були досліджені в судовому засіданні, вирішив справу згідно із законом.

Після всебічного, повного дослідження й оцінки наявних матеріалів та обставин справи суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог ОСОБА_1.

Згідно ч.1 ст. 88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 743, 60 грн. (а.с.1), тому з відповідачів на користь позивача необхідно стягнути судовий збір у рівних частках, а саме, по 371, 80 грн. з кожного

Керуючись ст.ст. 1, 3, 10, 11, 57, 58, 60, 208, 209, 213-215, 218 ЦПК України, ст..ст. 15,16, 23, 270, 277, 280, 297 ЦК України, Законами України «Про інформацію», «Про телебачення та радіомовлення», постановою Пленуму ВСУ №1 від 27.02.2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Телерадіокомпанія «АРТ», Товариства з обмеженою відповідальністю «Ріак-Інформ» про захист честі, гідності та ділової репутації та стягнення моральної шкоди- задовольнити частково.

Визнати інформацію, поширену ТОВ «Телерадіокомпанія «АРТ» та ТОВ «Ріак-Інформ» в ефірі Ефірно-кабельного телеканалу «7 канал» у період з травня по червень 2015 року про те, що ОСОБА_1:

«має відношення до незаконних недержавних озброєних формувань, які вчиняють злочини;

особисто вчиняє злочини;

є аморальною людиною та вчиняє ганебні вчинки з точки зору моралі;

здійснює шантаж і силовий вплив з метою відібрати бізнес у інших осіб;

за гроші організовує групи людей для вчинення протиправних дій»,

недостовірною та такою, що порочить честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_1.

Зобов'язати ТОВ «Телерадіокомпанія «АРТ» та ТОВ «Ріак-Інформ» не пізніше 7 днів з дня набрання рішенням законної сили спростувати інформацію, поширену ТОВ «Телерадіокомпанія «АРТ» та ТОВ «Ріак-Інформ» в ефірі Ефірно-кабельного телеканалу «7 канал» у період з травня по червень 2015 року, шляхом трансляції в ефірі Ефірно-кабельного телеканалу «7 канал» з аналогічною періодичністю інформації наступного змісту:

«Інформація, поширена ТОВ «Телерадіокомпанія «АРТ» та ТОВ «Ріак-Інформ» в ефірі Ефірно-кабельного телеканалу «7 канал» у період з травня по червень 2015 року про те, що ОСОБА_1 має відношення до незаконних недержавних озброєних формувань, які вчиняють злочини; особисто вчиняє злочини; є аморальною людиною та вчиняє ганебні вчинки з точки зору моралі; здійснює шантаж і силовий вплив з метою відібрати бізнес у інших осіб; за гроші організовує групи людей для вчинення протиправних дій, є недостовірною та такою, що порочить честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_1».

Стягнути з ТОВ «Телерадіокомпанія «АРТ» () на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 10 000 (десять тисяч) гривень 00 коп.

Стягнути з ТОВ «Ріак-Інформ» () на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 10 000 (десять тисяч) гривень 00 коп.

Стягнути з ТОВ «Телерадіокомпанія «АРТ» () на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 371 (триста сімдесят одну) гривень 80 коп.

Стягнути з ТОВ «Ріак-Інформ» () на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 371 (триста сімдесят одну) гривень 80 коп.

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, яки брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: Домусчі Л.В.

29.03.2016