Справа № 523/8061/16-ц
Провадження №2/523/3435/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" червня 2016 р.Суддя Суворовського районного суду м. Одеси Бабаков В.П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9 до ОСОБА_10 про припинення права власності, визнання права власності,-

В С Т А Н О В И В :

До суду надійшла вищевказана позовна заява.

Позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до п. 4 ч.2 ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Однак, позивачами в позовній заяві не вказана ціна позову, яка складається з оціночної вартості спірного майна.

Також згідно ч.5 ст.119 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору. Суду надається оригінал квитанції про сплату судового збору.

Згідно ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»(редакція від 01.09.2015 року) судовий збір справляється у розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01.01.2016 року розмір мінімальної заробітної плати становив 1 378 грн.

Відповідно до п.1.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір»(редакція від 01.09.2015 року), ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1% від ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551,20 грн.) та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (6 890,00 грн.).

Таким чином, судовий збір має бути сплачено у розмірі 1 % від ціни позову, що складається з ринкової вартості спірного майна.

Позивачами при подачі позову кожним сплачено 552,00 гривень на рахунок суду, але, як зазначалося вище, не вказано ціну позову, тобто оціночну вартість спірного майна.

Тобто фактично позивачами не надано документів, що підтверджують сплату судового збору відповідно до вимог заявлених в позовній заяві.

Також суд розяснює, що згідно ч. 6 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»(редакція від 01.09.2015 року), позивачі сплачують вищевказані розміри судового збору окремими платіжними документами пропорційно долі поданих кожним з них позовних вимог.

Крім того, згідно п. 26 ПОСТАНОВИ ПЛЕНУМ ВИЩОГО СПЕЦІАЛІЗОВАНОГО СУДУ УКРАЇНИ З РОЗГЛЯДУ ЦИВІЛЬНИХ І КРИМІНАЛЬНИХ СПРАВ від 17 жовтня 2014 року N 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Позивачем ОСОБА_3 надано суду копію квитанції про сплату судового збору у розмірі 552,00 гривень на рахунок суду, тобто фактично не надано документів, що підтверджують сплату судового збору.

Враховуючи викладене, суд вважає, що позивачам необхідно уточнити позовну заяву, вказавши ціну позову, оціночну вартістю спірного майна, сплатити судовий збір відповідно до заявлених вимог, надати суду документи, що підтверджують сплату судового збору виключно в оригіналі.

У відповідності до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 119, 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 119-121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9 до ОСОБА_10 про припинення права власності, визнання права власності - залишити без руху.

Повідомити ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9 про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви у строк, що не може перевищувати пяти днів з дня отримання ухвали, в іншому випадку позовна заява буде вважатись не поданою та повернута позивачам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя