АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А ЛА [1]

29 січня 2016 року суддя Апеляційного суду м. Києва Прокопчук Н.О., вирішуючи питання відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 від імені та в інтересах ОСОБА_2 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 12 січня 2016 року в цивільній справі за позовом

Публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, ―

В С Т А Н О В И Л А:

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 12 січня 2016 року позов Публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, задоволено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду, ОСОБА_1, діючи від імені та в інтересах ОСОБА_2 19.01.2016 подав до суду апеляційну скаргу.

Проте апеляційне провадження не може бути відкрито апеляційним судом, в зв'язку з тим, що особою, яка подала апеляційну скаргу, не сплачено судовий збір.

В апеляційній скарзі представник відповідача порушує питання про зменшення або відстрочення сплати судового збору на підставі ст. 82 ЦПК України. При цьому посилаеться на скрутне матеріальне становище та те, що на даний час позивач після перенесеного інфаркту перебуває на лікуванні та повному утриманні батька пенсіонера. На підтвердження чого надав копії витягу з медичної карти, виписки з історії хвороби, довідку форми №3а.

Відповідно до ст. 82 ЦПК України, суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

За змістом викладених у пункті 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до статті 8 Закону № 3674-VIта статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Між тим, позивачем та його представником, при порушенні даного питання, не наведено доводів та не подано жодних доказів, які б підтверджували те, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору, а та обставина на яку посилається апелянт та надані до суду копії документів свідчать про стан його здоров'я, а не матеріальний стан.

Відповідно Закону України від 08 липня 2011 року № 3674 - VI „Про судовий збір" зі змінами внесеними Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» № 484-VIII від 22 травня 2015 року, встановлено ставку судового збору за подання до суду апеляційної скарги 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

З матеріалів справи убачається, що відповідач при направленні апеляційної скарги сплатив судовий збір в розмірі 198 грн. та надав квитанцію на підтвердження сплати судового збору.

Отже, відповідно до Закону України від 08 липня 2011 року № 3674 - VI „Про судовий збір", відповідач повинен сплатити судовий збір в розмірі 5791 грн. 97 коп. (5445,42*110%) - 198) на р/р (Одержувач: УДК в Солом'янському районі м. Києва, Код , розрахунковий рахунок: 0010, МФО банку: 820019, Банк отримувача ГУ ДКСУ у м. Києві).

Оригінал квитанції про сплату судового збору за вказаними в ухвалі реквізитами необхідно подати до Апеляційного суду м. Києва.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 297 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 295 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору, застосовуються положення статті 121 ЦПК України.

За таких обставин апеляційна скарга підлягає залишенню без руху для виправлення її недоліків (оплати судового збору).

Керуючись ст. ст. 7, 81, 121, 295, 297 ЦПК України,

У Х В А Л И ЛА:

Відмовити ОСОБА_2 в задоволені заяви про відстрочення та зменшення сплати судового збору.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 від імені та в інтересах ОСОБА_2 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 12 січня 2016 року - залишити без руху, надавши строк п'ять днів з дня отримання копії ухвали для усунення виявлених та зазначених в ній недоліків (оплати судового збору).

Роз'яснивши апелянту, що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків апеляційна скарга буде вважатись неподаною та буде повернута.

Суддя Н.О. Прокопчук

Справа № 754/15718/15-ц

№ апеляційного провадження: 22-ц/796/3714/2016

Головуючий у суді першої інстанції: Ярошенко С.В.

Доповідач у суді апеляційної інстанції: Прокопчук Н.О.