АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Провадження № 22-ц/774/5229/16 Справа № 208/5324/15-ц Головуючий у 1 й інстанції - ОСОБА_1 Доповідач - Каратаєва Л.О.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 вересня 2016 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду Дніпропетровської області в складі:

головуючого - Каратаєвої Л.О.

суддів: - ОСОБА_2, ОСОБА_3

за участю секретаря - Григорєвої В.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро апеляційну скаргу ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 на рішення Заводського районного суду м. Дніпродзержинська від 08 квітня 2016 року по справі за позовом Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» в особі Дніпродзержинського району електричних мереж до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 про відшкодування збитків, -

в с т а н о в и л а:

Рішенням Заводського районного суду м. Дніпродзержинська від 08 квітня 2016 року позовні вимоги ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» в особі Дніпродзержинського району електричних мереж до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 про відшкодування збитків задоволені. Стягнуто солідарно з ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 на користь ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» в особі Дніпродзержинського району електричних мереж, - 13 063,97 грн. суму боргу. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Не погодившись з вказаним рішенням суду, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 звернулися з апеляційною скаргою, в якій просять скасувати рішення суду та ухвалите нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу відхилити, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, між позивачем ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» та відповідачем ОСОБА_4 існують договірні відносини з приводу користування електричною енергією, за адресою: АДРЕСА_1, згідно договору від 19 вересня 2003 року № 030561.

09 лютого 2012 року, під час планової перевірки стану електричних приладів обліку та електроустановок в порядку, встановленому Правилами користування електричною енергією для населення, на обєкті відповідача, за адресою: АДРЕСА_2, представниками позивача виявлено порушення вказаних Правил, п.48 самовільне підключення до електричної мережі поза приладом обліку прихованим способом (розетка), при включенні навантаження в розетку лічильник не працює, при відключенні запобіжників напруга в розетці є, електрична енергія приладом обліку не враховується.

З метою фіксації виявленого правопорушення представниками ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» 09 лютого 2012 року, в присутності особи, яка знаходилась за даною адресою був складений Акт № Д 015949 про порушення правил користування електричною енергією для населення.

Відповідно до розрахунку відшкодування збитків по Акту № Д 015949 від 09 лютого 2012 року, який здійснений на підставі ОСОБА_3 визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією для населення, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року № 562, сума збитків становить 13063,97 грн.

Згідно свідоцтва про право власності на нерухоме майно, яке видане згідно з розпорядженням від 09 січня 2004 року № 5п/19-р Фондом комунальної власності та витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно, квартира за адресою: АДРЕСА_2, у якій було виявлено порушення ПКЕЕн 09 лютого 2012 року, належить на праві спільної сумісної власності відповідачам по справі.

Рішенням Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 31 березня 2014 року, позовні вимоги ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» до відповідачів ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_8 про стягнення збитку по даному акту - задоволені частково, але рішенням Апеляційного суду Дніпропетровської області від 21 травня 2015 року рішення суду скасовано та відмовлено в задоволені позову через незалучення всіх власників квартири до участі у справі.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з їх обґрунтованості, оскільки відповідачі є співвласниками квартири, у якій було встановлено порушення правил користування електричною енергією, посилаючись на те, що акт про порушення ПКЕЕн був складений кількома особами та є одним із доказів про порушення ПКЕЕн, а відповідачами не доведено про відсутність такого порушення.

Щодо посилання відповідачів на те, що позивач пропустив строк звернення до суду із зазначеним позовом, суд зазначив, що позовна давність з часу предявлення позивачем позовних вимог до кількох боржників була перервана та після переривання перебіг позовної давності почався заново.

Вказані висновки відповідають ст.264 ЦК України, згідно якої позовна давність переривається у разі пред'явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач. Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується.

Відповідно до вимог п.42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, споживач електричної енергії зобов'язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності та інші.

Відповідно до вимог п.48 зазначених Правил, споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки.

Згідно ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

В апеляційній скарзі апелянт посилається на сплив строку позовної давності, який не був застосований судом першої інстанції.

Відповідно до ст.256, 257 ЦК України, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Відповідно до ст.261 ЦК України, перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Та відповідно до ст.264 ЦК України позовна давність переривається у разі пред'явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач. Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується.

З огляду на зазначені вимоги закону, встановивши фактичні обставини справи, дослідивши надані сторонами докази в їх сукупності, правильно визначивши, які правовідносини випливають із встановлених обставин справи, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 303, 307, 308, 315 ЦПК України, колегія суддів, -

у х в а л и л а:

Апеляційну скаргу ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 відхилити.

Рішення Заводського районного суду м. Дніпродзержинська від 08 квітня 2016 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, протягом двадцяти днів може бути оскаржена до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ.

Судді: