Справа № 755/8576/16-ц
У х в а л а

"30" травня 2016 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Бартащук Л.П., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про вселення і усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням -

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду м. Києва звернулись позивачі ОСОБА_1, ОСОБА_2 з вищезазначеним позовом, в якому просять суд зобов'язати відповідача - ОСОБА_3 не чинити перешкод у користуванні квартирою за адресою: АДРЕСА_1.

Відповідно до ст. 122 ЦПК України, суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому ЦПК України.

Вивчивши позовну заву і додані до неї документи, слід зазначити наступне.

Згідно з п.1) ч.1 ст.42 ЦПК України, повноваження представників сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, мають бути посвідчені, зокрема, довіреністю фізичної особи.

Як вбачається з позовної заяви, вона підписана ОСОБА_4, однак, жодних доказів того, що дана особа є представником одного з позивачів - ОСОБА_1, до позовної заяви не додано; з наданої копії довіреності убачається, що ОСОБА_1 уповноважив представляти його інтереси ОСОБА_5, ОСОБА_8., ОСОБА_6, ОСОБА_7 представляти його інтереси.

Згідно з ч.5 ст.42 ЦПК України оригінали документів, зазначених у цій статті, або копії з них, посвідчені суддею, приєднуються до справи.

На підтвердження повноважень представника представляти іншого позивача ОСОБА_2 надана проста фотокопія довіреності.

Згідно з ч. 5 ст. 119 ЦПК України, - до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату позивачем судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Згідно з абз. 2 пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставки судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру, становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (станом на день постановлення ухвали становить 551,20 грн.).

Як роз'яснено в п.п. 12, 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах № 10 від 17 жовтня 2014 року, у випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою), наприклад, за вимогами про усунення перешкод у користуванні власністю та відшкодування моральної шкоди.

Позивачами є дві особи, кожен з яких заявляє дві вимоги немайнового характеру - про вселення та про зобов»язання відповідача не чинити перешкоди у користуванні житлом, тобто, кожен з позивачів має надати докази сплати 1102, 40 грн. судового збору на день подачі позовної заяви до суду.

Натомість, до позовної заяви надані квитанції про сплату ОСОБА_1 02.12.2015р. - 487, 20 грн., 64, 01 грн. - 19.05.2016р.; ОСОБА_2 - 02.12.2015р. 487, 20 грн., 64, 01 грн. - 19.05.2016р., що не відповідає вимогам Закону України «Про судовий збір».

Крім цього, у роз'ясненнях, які містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України N 2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

У позовній заяві не викладені обставини того, в приватній чи комунальній власності перебуває спірна квартира, якщо в приватній, за ким зареєстровано право власності на неї та не зазначені докази про це.

У відповідності до статті 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119, 120, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави для залишення заяви без руху.

З огляду на викладені обставини, які перешкоджають вирішити питання про відкриття провадження на підставі заяві, що надійшла до суду, відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, позовна заява підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про вселення і усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням - залишити без руху та запропонувати позивачам в п'ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вищезазначені недоліки.

У випадку неусунення недоліків, заява вважається неподаною і повертається заявникам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: