overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
У Х В А Л А

28 березня 2016 року м. Київ

Суддя Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ Мартинюк В.І., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 18 січня 2016 року та ухвалу апеляційного суду Житомирської області від 2 березня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_2 до відділу державної реєстрації актів цивільного стану Житомирського районного управління юстиції про визнання недійсним усиновлення,

в с т а н о в и в :

Подана касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду касаційним судом, оскільки не оплачена судовим збором в розмірі, який визначений Законом України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року № 3674-VI, із подальшими змінами та доповненнями (далі - Закон).

Відповідно до підп. 7 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону розмір ставки судового збору за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду повинен становити 120 % ставки, що підлягає сплаті при поданні до суду позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Касаційну скаргу подано у справі, яка містить одну позовну вимогу немайнового характеру.

Таким чином при поданні касаційної скарги належить сплатити 661,44 грн.

Судовий збір за подачу касаційної скарги до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ повинен бути перерахований за наступними реквізитами: одержувач - УДКСУ в Печерському районі м. Києва, код єдрпоу - 38004897, банк одержувача - ГУ ДКСУ в м. Києві, р/р 0007, МФО - 820019; КЕКД - 22030003, символ звітності банку - 253. У графі платіжного доручення «призначення платежу» зазначається «судовий збір за подання касаційних скарг на судові рішення».

На підтвердження оплати судового збору до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ необхідно надати оригінал платіжного документу.

У разі наявності пільг, щодо сплати судового збору, необхідно надати копію відповідного документу.

Відповідно до ч. 2 ст. 328 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 326 цього Кодексу, а також у разі несплати суми судового збору застосовуються положення статті 121 цього Кодексу, про що суддею-доповідачем постановляється відповідна ухвала.

Враховуючи наведене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявникові строк для усунення її недоліків.

Керуючись ст. ст. 121, 328 ЦПК України

у х в а л и в :

Касаційну скаргу ОСОБА_2 залишити без руху та надати для усунення вказаних недоліків строк до 28 квітня 2016 року, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання вимог суду, касаційна скарга буде визнана неподаною й повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Вищого спеціалізованого

суду України з розгляду

цивільних і кримінальних справ В.І.Мартинюк
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

"30" березня 2016 р. Галицький районний суд м. Львова у складі:

головуючого судді - Городецької Л.М.,

при секретарі - Турчин З.В.,

розглянувши питання про виправлення описки в ухвалі суду від 23 грудня 2015 рокупро тимчасове обмеження у праві виїзду за межі України громадянина ОСОБА_1, -

ВСТАНОВИВ:

23 грудня 2015 року у справі № 461/12490/15-ц (провадження № 6/461/296/15) Галицьким районним судом м. Львова була постановлена ухвала, якою тимчасово обмежено у праві виїзду за межі України громадянина України виконавчого директора (керівника) ЗУБР Лтд (Західно-українського будівельно-ремонтного акціонерного товариства ) ОСОБА_1, паспорт громадянина України для виїзду за кордон серії ЕТ №004618, виданий 28 травня 2012 року органом 4690; м.Львів, вул.Наукова,8/28 (фактична адреса: м.Львів, вул.Голубця,109 ос.), ІПН НОМЕР_1, до сплати заборгованості згідно з примусового виконання зведеного виконавчого провадження ВП № 37915394.

28 березня 2016 року до суду надійшов лист Личаківського відділу ДВС Львівського міського управління юстиції, в якому зазначено, що вказану ухвала не може бути прийнята до виконання Державною прикордонною службою у зв'язку з відсутністю у її тексті дати народження особи, які тимчасово заборонений виїзд за межі України.

Так, при виготовленні тексту за допомогою компютерного набору допущена технічна описка, в резолютивній частині тексту ухвали не зазначена дата народження ОСОБА_1

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 219 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

Вивчивши матеріали зазначеної вище цивільної справи, суд вважає, що описка в ухвалі суду підлягає виправленню шляхом викладення резолютивної частини ухвали в новій редакції.

Керуючись ст.219ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Виправити описку в тексті ухвали Галицького районного суду м. Львова від 23 грудня 2015 року у справі № 461/12490/15-ц (провадження № 6/461/296/15)виклавши абзац другий її резолютивної частини в наступній редакції:

«Тимчасово обмежити у праві виїзду за межі України громадянина України виконавчого директора (керівника) ЗУБР Лтд (Західно-українського будівельно-ремонтного акціонерного товариства ) ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина України для виїзду за кордон серії ЕТ №004618, виданий 28 травня 2012 року органом 4690; м.Львів, вул.Наукова,8/28 (фактична адреса: м.Львів, вул.Голубця,109 ос.), ІПН НОМЕР_1, до сплати заборгованості згідно з примусового виконання зведеного виконавчого провадження ВП № 37915394.»

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом пяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Л.М.Городецька
Справа № 362/7060/15-ц
Провадження № 2-во/362/66/16
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16.09.2016 року Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Кравченко Л.М.,

при секретарi - ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Василькові Київської області заяву ПАТ «ОСОБА_2 Аваль» про виправлення помилки у виконавчому листі, виданому по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «ОСОБА_2 Аваль» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 26.01.2016 р. задоволено позовні вимоги ПАТ «ОСОБА_2 Аваль» про стягнення з ОСОБА_3 заборгованості за кредитним договором.

Рішення суду набрало законної сили 01.03.2016 р. На виконання судового рішення позивачу 02.03.2016 р. був виданий виконавчий лист.

08.09.2016 р. позивач звернувся до суду з заявою про виправлення помилки у виконавчому листі про стягнення боргу, оскільки у ньому не зазначено дані про ідентифікаційний код боржника.

В судове засідання сторони не з"явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки не повідомили.

Зваживши доводи заяви, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява представника позивача підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 369 ЦПК України виконавчий лист має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим Законом України "Про виконавче провадження". Суд, який видав виконавчий лист, може за заявою стягувача або боржника виправити помилку, допущену при його оформленні або видачі, чи визнати виконавчий лист таким, що не підлягає виконанню, та стягнути на користь боржника безпідставно одержане стягувачем за виконавчим листом.

Як встановлено судом, заочним рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 26.01.2016 року задоволено позовні вимоги ПАТ «ОСОБА_2 Аваль» про стягнення з ОСОБА_3 заборгованості за кредитним договором. Рішення набрало законної сили, позивачу був виданий виконавчий лист.

Однак, позивачу був виданий виконавчий лист по вищевказаній справі, в якому не вірно зазначено дані про ідентифікаційний код боржника, а саме зазначено ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 замість вірного - 7.

З урахуванням обставин, на які посилається позивач, суд вважає можливим задоволення його заяви про виправлення помилки у виконавчому листі.

На підставі викладеного, керуючись ст. 371 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву позивача про виправлення помилки у виконавчому листі задовольнити.

Виправити помилку, допущену у виконавчому листі по справі № 362/7060/15-ц, виданому по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «ОСОБА_2 Аваль» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором, а саме виправити у виконавчому листі ідентифікаційний код боржника ОСОБА_3 з неправильного «НОМЕР_1» на вірний «7».

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області протягом п'яти днів з дня її проголошення через Васильківський міськрайонний суд Київської області.

Суддя Кравченко Л.М.
ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/4391/16-ц
Провадження № 2-н/362/160/16
У Х В А Л А

06 вересня 2016 року суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області К.В.Медведєв, розглянувши матеріали заяви ПАТ «Київобленерго» до ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за використану електричну енергію, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення з божника на його користь заборгованості за використану електричну енергію в сумі 4447 грн. 37 коп., понесені витрати на сплату судового збору в сумі 689 грн. 00 коп.

Перевіривши заяву та додані до неї матеріали, приходжу до висновку про те, що у її прийнятті слід відмовити з наступних підстав.

Судовий наказ не може бути виданий, оскільки згідно п. 2 ч. 3 ст. 100 ЦПК України суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, у разі якщо: заявлено вимогу, не передбачену статтею 96 цього Кодексу; із заяви і поданих документів заявником вбачається спір про право.

Відповідно до Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 14 від 23.12.2011 року, підставою для відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу являється наявність спору про право, яке вирішується суддею у кожному конкретному випадку, виходячи із характеру та обґрунтованості заявленої матеріально-правової вимоги і документів, доданих до заяви. Наявність спору можна встановити відсутністю документів, що підтверджують наявність суб'єктивного права у заявника.

Заявником до заяви про видачу судового наказу додано договір про користування електричною енергією, але цей договір був укладений в 2001 році, строк дії якого 3 роки, і який може бути продовжений після закінчення строку договору ще на один рік, а заявник просить стягнути заборгованість за період з липня 2015 року по серпень 2016 року.

Таким чином розрахунок заборгованості свідчить, що заявлені до стягнення кошти виходять за межі зазначеного заявником строку розрахунку. Із зазначеного вбачається спір про право, а тому зазначені вимоги підлягають розгляду в порядку позовного провадження.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 96, 100, 210 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

У прийнятті заяви ПАТ «Київобленерго» до ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за використану електричну енергію - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання заяви про апеляційне оскарження або по закінченню апеляційного провадження.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Київської області через Васильківський міськрайонний суд Київської області шляхом подачі в 5-денний строк з дня отримання її копії.

Суддя К.В.Медведєв
Справа № 279/4130/16-ц
Номер рядка звіту 49
Провадження № 2/279/1719/16
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" вересня 2016 р.

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Ольшевська Н.В. розглянувши в приміщенні Коростенського міськрайонного суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на неповнолітню дитину ,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на неповнолітню дитину.

При цьому зазначає, що з 25.01.2014 року вона перебуває в шлюбі з відповідачем. Від шлюбу вони мають неповнолітню доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

В даний час вони з чоловіком проживають окремо, спільного господарства не ведуть, дитина проживає з нею та знаходиться на її утриманні.

Відповідач в добровільному порядку допомоги на утримання доньки не надає, хоча працює та має таку можливість.

Тому, вона звернулась до суду з даним позовом та просить стягувати з відповідача на її користь аліменти на утримання доньки в розмірі 1/4 частини його доходів (заробітку) щомісяця і до повноліття дитини, але не менше 30 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Сторони до суду не зявились, надали заяви про розгляд справи в їх відсутність, позивачка позов підтримує, відповідач визнає.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що сторони з 25.01.2014 року перебувають в зареєстрованому шлюбі. Від шлюбу вони мають неповнолітню доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Відповідач не надає матеріальної допомоги на утримання дитини.

Відповідно до ст. ст.180, 182 СК України батьки зобов'язані утримувати своїх неповнолітніх дітей до досягнення ними повноліття, а розмір аліментів на одну дитину за жодних обставин не може бути меншим ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

В даному випадку позов про стягнення з відповідача аліментів в розмірі 1/4 частини на утримання неповнолітньої дитини підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст.11, 60, 213 - 218, 88, 367 ЦПК України, ст. ст. 180, 182, 183 Сімейного Кодексу України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Стягувати з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_3, працюючого слюсарем ПАТ "КРАПТ", проживаючого в ІНФОРМАЦІЯ_4, аліменти на користь ОСОБА_1 на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, в розмірі 1/4 частини всіх видів доходів (заробітку) щомісячно, починаючи з 22.08.2016 і до повноліття дитини, але не менше ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави 551,20 грн. судового збору.

Допустити негайне виконання рішення суду в частині стягнення аліментів в межах місячного платежу.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя:
Справа № 286/2498/16-ц
У Х В А Л А

23.09.2016 м. Овруч

Суддя Овруцького районного суду Житомирської області Кулініч Я.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про встановлення факту належності правовстановлюючого документу та факту родинних відносин, заінтересовані особи: відділ Держгеокадастру в Овруцькому районі Житомирської області, Великочернігівська сільська рада Овруцького району Житомирської області-

в с т а н о в и в:

21.09.2016 року ОСОБА_1І звернулася із заявою до суду та просить встановити факт належності померлому 02 січня 2012 року ОСОБА_2 державних актів на право власності на земельну ділянку серія ЖТ №038943 та серія ЖТ 038944 виданих на імя ОСОБА_3 18 квітня 2003 року на підставі розпорядження голови Овруцької райдержадміністрації від 04.04.2003 року за №111 на земельні ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 0,6633 га та 1,9395 га, розташованих на території Великочернігівської сільської ради Овруцького району, які зареєстровані в Книзі записів реєстрації державних актів на право приватної власності на землю за №943 та 944 та встановити факт належності померлій 14.02.1999 року ОСОБА_4 державних актів на право власності на земельну ділянку серія ЖТ №038953 та серія ЖТ 038954 виданих на імя ОСОБА_5 18 квітня 2003 року на підставі розпорядження голови Овруцької райдержадміністрації від 04.04.2003 року за №111 на земельні ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 0,4959 га та 2,0593 га, розташованих на території Великочернігівської сільської ради Овруцького району, які зареєстровані в Книзі записів реєстрації державних актів на право приватної власності на землю за №953 та 944, встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 ОСОБА_6, померлим 02.01.2012 року, а саме, що вона є дочкою померлого 02 січня 2012 року ОСОБА_2.

До заяви ОСОБА_1І долучено квитанцію про оплату судового збору на суму 551,20 грн.

Так, відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви у справах окремого провадження фізичною особою, ставка судового збору станом на 01.01.2016 року складає 0,2 розміру мінімальної заробітної плати, що становить 275,60 грн..

Однак, у заяві містяться ще й вимоги, щодо встановлення факту належності правовстановлюючих документів на чотири державні акти, за кожну з яких судовий збір сплачується окремо.

Отже, ОСОБА_1 слід доплатити судовий збір в сумі 826,80 грн..

Відповідно до ст. 121 ЦПК України заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. 119 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суддя,-

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту належності правовстановлюючого документу та факту родинних відносин, заінтересовані особи: відділ Держгеокадастру в Овруцькому районі Житомирської області, Великочернігівська сільська рада Овруцького району Житомирської області, залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для виправлення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання заявником ухвали.

У разі невиконання вимог закону заява вважатиметься неподаною й буде повернута заявнику.

Суддя Я. В. Кулініч
Справа № 452/671/16-ц
УХВАЛА

29 березня 2016 року м.Самбір

Суддя Самбірського міськрайонного суду Львівської області Пташинський І.А., розглянувши матеріали скарги ОСОБА_1 на постанову про закінчення виконавчого провадження,

в с т а н о в и в :

Дана скарга відповідає вимогам, викладеним в ст.ст.383-384 ЦПК України, підлягає розглядові в Самбірському міськрайонному суді Львівської області.

Керуючись ст.ст.383,384 ЦПК України,

у х в а л и в :

Прийняти до розгляду скаргу ОСОБА_1 на постанову про закінчення виконавчого провадження.

Розгляд скарги призначити на 06 квітня 2016 року на 10.00 год.

Суддя
С У Д О В И Й Н А К А З
10 серпня 2016 року Справа № 357/8278/16-ц
Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Цуранов А. Ю. розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Білоцерківвода» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за послуги водопостачання та водовідведення в сумі 5 023,95 грн. за період з 01.01.2014 року по 01.06.2016 року по особовому рахунку № 500761, адреса: АДРЕСА_1.
Згідно ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 24.06.2004 року, споживач зобовязаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.
Відповідно до ст. 68 Житлового кодексу України, наймач зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги.
Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цьогоКодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ч. 3 ст. 96 ЦПК України, судовий наказ може бути видано, у разі якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, телекомунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості.
Керуючись ч. 3 ст. 96, 103 ЦПК України, ст.ст. 68, 67 ЖК Укрїни, ст. 20 ЗУ «Про житлово - комунальні послуги»,
Судовий наказ після набрання ним сили видати стягувачу.
Суддя ОСОБА_2
Згідно з ч. 1 ст. 105 ЦПК України боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.
Відповідно до ч. 1 ст. 106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання .
Справа № 357/6367/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 вересня 2016 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Подрєзова Г. О. ,

при секретарі Александрова А. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Білій Церкві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу;

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом, мотивуючи тим, що шлюб зареєстрований між сторонами 23.11.1991 року у відділі ЗАГС Білоцерківського міськвиконкому Київської області, актовий запис № 1892 - повністю розпався, життя з відповідачем не склалося, разом сторони не проживають. Від шлюбу неповнолітніх дітей у сторін не має.

В судове засідання сторони не з»явилися, позивачка повідомила суд про розгляд справи у її відсутності, позов підтримала, а відповідач був повідомлений рекомендованим листом з повідомленням.

Розглянувши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення. Обставини, на які посилається позивач повністю підтверджуються матеріалами справи. Також суд, виходить з того, що оскільки сторони повністю припинили спільне життя, не підтримують сімейних відносин , позивач заперечує подальше існування шлюбу, вважає його формальним, а тому є підстави для задоволення позовних вимог. Крім цього, сторонам надавався строк для примирення, але позитивного результату не досягнуто. Згідно до ст..110 Сімейного Кодексу України право на предявлення позову про розірвання шлюбу належить одному з подружжя. Згідно до ст..112 Кодексу суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їх дітей, що мають істотне значення.

Також у відповідності до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. В даному випадку прізвище позивачки після реєстрації шлюбу змінилося, заяв про зміну її прізвища не подавала. Керуючись ст..ст.. 15, 60, 79,88, 212-215, 223 ЦПК України, ст. ст.. 110-113, 115 Сімейного Кодексу України, Законом України «Про судовий збір», суд-

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_1, зареєстрований 23.11.1991 року у Відділі ЗАГЧ Білоцерківського міськвиконкому Київської області , актовий запис № 1892 - розірвати.

Прізвище позивачки після розірвання шлюбу залишити « Кучеренко ».

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 551,20грн.

Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду Київської області через Білоцерківський міськрайонний суд протягом 10 днів з дня його проголошення.

Суддя ОСОБА_4