У Х В А Л А

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ (ЗАЯВИ) БЕЗ РУХУ

20.10.2016 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бедьо В.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Першої Ужгородської державної нотаріальної контори, Ужгородського МВ ДВС Ужгородського МРУЮ, з третьою особою без самостійних вимог КС «Хосен» про зняття арешту з майна,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з даною позовною заявою.

Оглянувши зміст позовної заяви та додані до неї письмові докази, встановлено що заява не відповідає вимогам ст.119, 120 ЦПК України, а саме: до позовної заяви не додано документу, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно Закону України Про судовий збір від 08.07.2011 року, судовий збір справляється у розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої закономна 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

З прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивачем ставиться вимога немайнового характеру, зокрема про зняття арешту з майна, відповідно судовий збір сплачується у фіксованому розмірі (551, 20 грн.)

Суд вважає за необхідне повідомити позивачу платіжні реквізити для перерахування судового збору: отримувач коштів УК у м. Ужгород, код отримувача 38015610, Банк отримувача ГУДКСУ в Закарпатській області; код банку отримувача (МФО) 812016; рахунок отримувача 0002; призначення платежу судовий збір.

Вивчивши клопотання позивача щодо звільнення від сплати судового збору, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Аналогічна норма міститься і в ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір».

Тобто законодавець передбачив можливість відстрочення сплати судового збору лише з підстав повязаних з майновим станом сторони.

Так само ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» передбачений вичерпний перелік осіб, що звільняються від оплати судового збору.

Разом з тим позивач посилається на п. 4. ч. 1 вказаної статті та зазначає про можливість звільнення від сплати судового збору, оскільки справа стосується повернення майна.

Суд вважає за необхідне повідомити, що вказаним пунктом в повному обсязі регламентовано, що від сплати судового збору звільняються позивачі - за подання позовів щодо спорів, пов'язаних з виплатою компенсації, поверненням майна, або за подання позовів щодо спорів, пов'язаних з відшкодуванням його вартості громадянам, реабілітованим відповідно до Закону України "Про реабілітацію жертв політичних репресій на Україні".

Тобто вказаним пунктом передбачено звільнення від судового збору конкретної категорії людей, а не всім особам, позови яких повязані з поверненням майна.

Суд, дослідивши письмові матеріали, враховуючи, що заявником не надано жодних доказів в підтвердження свого скрутного матеріального стану або підстав для звільнення від сплати судового збору, що передбачені ЗУ «Про судовий збір» , відмовляє у задоволенні заяви про звільнення від сплати судових витрат.

На підставі наведеного приходжу до переконання, що без усунення позивачем наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, тому вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з врахуванням вимог ст. 119 ЦПК України.

В разі усунення недоліків у зазначений строк позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Інакше позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Керуючись ст. 119, ст. 121, 208-210 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Першої Ужгородської державної нотаріальної контори, Ужгородського МВ ДВС Ужгородського МРУЮ, з третьою особою без самостійних вимог КС «Хосен» про зняття арешту з майна- залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви до 30 жовтня 2016 року, але не більше п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Якщо вказані недоліки не будуть усунені позивачем у визначений судом строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_2