Справа № 214/3828/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

04 жовтня 2016 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого - судді Прасолова В.М.

при секретарі - Горбуновій Л.С.

за участю позивача - ОСОБА_1

за участю відповідачів - ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_6, ОСОБА_4 про визначення часток у спільній сумісній власності, суд -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_5, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_6, ОСОБА_4, в якому просить : визначити, що частки ОСОБА_7, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_8, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_1, ОСОБА_5, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_2, ОСОБА_6, в праві спільної сумісної власності - квартирі АДРЕСА_1, кожного окремо, становлять як 1/8 частку.

В обґрунтування своїх позовних вимог вказав, що відповідно до свідоцтва про право власності виданого Управлінням житлово-комунального господарства міськвиконкому від 24.03.1995р. на квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1, остання належить ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_1, ОСОБА_5, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_2, ОСОБА_6 на праві спільної сумісної власності..

Відповідно до свідоцтва про смерть ІНФОРМАЦІЯ_3 помер батько позивача - ОСОБА_8, який є одним із співвласників вищезазначеної квартири. Свідоцтво про спадщину після смерті ОСОБА_8 не видавалось, нотаріально спадщина не була оформлена ніким з спадкоємців.

Відповідно до свідоцтва про смерть ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача - ОСОБА_7, яка є одним із співвласників вищезазначеної квартири. Після її смерті залишився заповіт, складений 31 серпня 2012 року, зареєстрований в реєстрі за № 170 приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Кучман І.І., відповідно до якого, все належне ОСОБА_7 майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що належатиме ОСОБА_7 на день смерті і на що ОСОБА_7 матиме право заповідається ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1

Відповідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до частини першої статті 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Згідно з частиною першою статті 1235 ЦК України, заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Таким чином, після смерті ОСОБА_7 все її майно заповідалося ОСОБА_1

ОСОБА_1, у встановлений законодавством строк звернувся до приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Кучман І.І. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, що складається з частки квартири за адресою: АДРЕСА_1, після смерті матері ОСОБА_7

Натомість, приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Кучман І.І. було видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 24.06.2016р., відповідно до якої відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_7, оскільки не встановлено склад спадкового майна, рекомендовано ОСОБА_1 звернутись до суду з приводу визначення частки померлої ОСОБА_7 у квартирі, що є спільною сумісною власністю.

У силу ст. ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять всі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до роз'яснень Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" (пунктом 23) передбачено звернення до суду за правилами позовного провадження осіб, яким нотаріус відмовив в оформленні права на спадкування.

Відповідно до роз'яснень, що містяться в інформаційному листі Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №24-753-0/4-13 від 16.05.2013 року (п. З.4.), "відповідно до ст. 1226 ЦК України, частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Суб'єкт права спільної сумісної власності має право заповідати свою частку у праві спільної сумісної власності до її визначення та виділу в натурі.

У разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину спадкоємці учасника спільної сумісної власності мають право звернутися з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності.

Відповідно до положень ч. 1-2 ст. 368 ЦК України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Суб'єктами права спільної сумісної власності можуть бути фізичні особи, юридичні особи, а також держава, територіальні громади, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 370 ЦК України, у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Виділ частки із майна, що є у спільній сумісній власності, здійснюється у порядку, встановленому статтею 364 ЦК України.

Крім того, Законом України "Про приватизацію державного житлового фонду", невизначено умов, з яких один із членів родини може мати більшу чи меншу частку в приватизованому житлі, тому частка кожного є рівною.

Між співвласниками квартири за адресою: АДРЕСА_1 договір про визначення часток не укладався, у судовому порядку частки у праві спільної сумісної власності не визначалися.

Таким чином, враховуючи засади законодавства щодо рівності часток співвласників у праві спільної сумісної власності, а також відсутність інших письмових домовленостей про інший розмір часток в приватній спільній сумісній власності, між співвласниками квартири за адресою: АДРЕСА_1: ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_1, ОСОБА_5, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_2, ОСОБА_6 фактично володіють кожен по 1/8 частини квартири.

У судовому засіданні позивач позов підтримав повністю.

Відповідачі ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 у судовому засіданні, кожен окремо, позов визнали повністю.

Відповідача ОСОБА_6, ОСОБА_5 у судове засідання не з'явилися, кожен окремо, подали заяви, згідно яких позов визнали повністю, просять розглянути справу за їх відсутності.

У судовому засіданні встановлено, що маються законні підстави для задоволення позову тому що, визнання позову відповідачами не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 8, 10, 11, 208, 212, 214, 215 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_5, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_6, ОСОБА_4 - задовольнити повністю.

Визначити, що частки ОСОБА_7, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_8, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_1, ОСОБА_5, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_2, ОСОБА_6, в праві спільної сумісної власності - квартирі АДРЕСА_1, кожного окремо, становлять як 1/8 частку.

На рішення може бути подана апеляційна скарга протягом 10 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Головуючий суддя: В.М. Прасолов