УХВАЛА

іменем України

24 жовтня 2016 року м. Токмак

Суддя Токмацького районного суду Запорізької області Андрущенко О.Ю.,

розглянувши матеріали цивільної справи за заявою ОСОБА_1, заінтересована особа ОСОБА_2, про встановлення факту, що має юридичне значення,

встановив:

До Токмацького районного суду Запорізької області надійшла заява ОСОБА_1, заінтересована особа ОСОБА_2 про встановлення акту, що має юридичне значення, а саме, факто того, що ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, який помер 12.02.2016 року є троюрідним братом ОСОБА_1.

Ухвалою Токмацького районного суду Запорізької області від 11.10.2016 року заяву про встановлення факту, що має юридичне значення залишено без руху з наданням 4-х днів на усунення виявлених недоліків. Зокрема, в порушення ст. 258 ЦПК України до заяви не додано доказів, які підтверджують причини неможливості отримання або відновлення документів, що посвідчують відповідний факт, та не додано довідку про неможливість відновлення втрачених документів.

15.10.2016 року вказана ухвала отримана заявницею, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

19.10.2016 року на адресу суду надійшла заява ОСОБА_1 з копіями адвокатських запитів до державного архіву Запорізької області та Токмацького районного відділу ДРАЦС.

Вивчивши матеріали справи приходжу до висновку про невиконання ухвали суду про залишення заяви без руху та необхідність повернення заяви заявнику з наступних підстав.

Як розяснив Пленум Верховного суду України в п. 3 постанови «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31.03.1995 року № 5 вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, так і вимогам щодо її змісту. Якщо в заяві не зазначено, який конкретно факт просить встановити заявник, з яких причин неможливо одержати або відновити документ, що посвідчує даний факт, якими доказами цей факт підтверджується або до заяви не приєднано довідки про неможливість одержання чи відновлення необхідних документів, суддя постановляє ухвалу про залишення заяви без руху і надає заявникові строк для виправлення недоліків. У разі невиконання цих вказівок заява вважається неподаною і повертається заявникові, про що суддя постановляє мотивовану ухвалу.

У випадку залишення заяви без руху на заявника покладається обовязок у визначений судом строк усунути відповідні недоліки, в даному випадку, надати суду відповідні докази.

Додержання вимог закону щодо змісту заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, є обовязковою умовою для вирішення судом питання про можливість відкриття провадження у справі та призначення справи до розгляду.

Так, заявником на виконання ухвали про залишення заяви без руху надано копії адвокатських запитів щодо звернення до відповідних державних органів та установ про отримання відповідних документів.

В той же час, у визначений судом строк відповідні докази суду не надані.

Крім цього, додані на підтвердження виконання ухвали від 11.10.2016 року копії адвокатських запитів виконані адвокатом ОСОБА_4, однак, в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження повноважень адвоката ОСОБА_4 представляти інтереси ОСОБА_1.

Відповідно до ч. 2 ст. 121 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Аналогічні наслідки настають в разі не усунення у визначений судом строк недоліків заяви про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Як зазначає Європейський суд з прав людини право на доступ до суду не є абсолютним і може бути обмежено рішеннями суду (Golder v. the United Kingdom, § 38; Stanev v. Bulgaria (Станєв проти Болгарії) [ВП], §§ 230). Теж саме застосовується у справах щодо критеріїв прийнятності заяви, що за своїм характером регулюються державою, яка користується певною свободою розсуду у цьому питанні (Luordo v. Italy (Луордо проти Італії), § 85).

Згідно ч. 5 ст. 121 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Таким чином, повернення заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, узгоджується з практикою ЄСПЛ та не є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо неприпустимості необґрунтованого обмеження доступу до правосуддя.

За таких обставин, приходжу до висновку про повернення заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, заявнику.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 121, 208-210, 258 ЦПК України,

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1, заінтересована особа ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення, вважати не поданою та повернути заявнику.

Роз'яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в 5-денний строк з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до апеляційного суду Запорізької області через Токмацький районний суд Запорізької області. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали

Суддя