Справа № 372/1289/15-ц Головуючий у І інстанції Кравченко М. В.
Провадження № 22-ц/780/1877/16 Доповідач у 2 інстанції ОСОБА_1
Категорія 26 18.02.2016
УХВАЛА

18 лютого 2016 року суддя Апеляційного суду Київської області Приходько К.П., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Обухівського районного суду Київської області від 23 грудня 2015 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення коштів,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Обухівського районного суду Київської області від 23 грудня 2015 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, яка не оплачена судовим збором.

Разом з цим, ОСОБА_2 просить відстрочити сплату судового збору за подання вказаної апеляційної скарги посилаючись на недостатність коштів для оплати судового збору у звязку з трагічними сімейними обставинами.

У задоволенні заяви про відстрочку сплати судового збору необхідно відмовити виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 8 Закону «Про судовий збір» та ст. 82 ЦПК України, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Матеріали справи не містять доказів, що майновий стан апелянта перешкоджає сплаті судового збору.

Виходячи із вищевикладеного, у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору необхідно відмовити.

Разом із тим, якщо стороною спору заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно до ст. 82 ЦПК, то наслідки, передбачені ст. 121 ЦПК, застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду; апеляційної скарги на судовий наказ, заяви про перегляд судового рішення у звязку з нововиявленими обставинами, судовий збір справляється у розмірі 110% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Вказана апеляційна скарга повинна бути оплачена судовим збором в розмірі 717, 25 грн.

Апеляційна скарга має бути оплачена судовим збором на рахунок № 0001, код класифікації доходів бюджету 22030101, одержувач коштів: Київська область, банк одержувача: ГУ ДКСУ у Київської області, МФО: 821018, код одержувача (код за ) .

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Апеляційного суду Київської області в оригіналі.

Крім того, апеляційна скарга подана з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Згідно з ч. 1 ст. 294 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

З матеріалів справи вбачається, що представник апелянта був присутнім на судовому засідання 23 грудня 2015 року, тому останнім днем подачі апеляційної скарги є 04 січня 2016 року.

Апеляційну скаргу апелянт подала 06 лютого 2016 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Разом з цим, апелянт просить поновити строк на апеляційне оскарження, як такий, що пропущений з поважних причин, посилаючись на те, що причиною пропущення строку на подання апеляційної скарги являється смерть батька апелянта ОСОБА_4

Також, в період строків на апеляційне провадження апелянт була у Львівській області, а не за адресою фактичного проживання.

Відповідно до ч.1 ст.73 ЦПК України суд поновлює або продовжує строк, встановлений відповідно законом або судом, за клопотанням сторони або іншої особи, у разі його пропущення з поважних причин.

Перевіривши матеріали справи та доводи заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, вважаю, що підстави для поновлення строку апеляційного оскарження, вказані ОСОБА_2 у заяві, є неповажними.

Відповідно до ст. 297 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 294 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали особа має право звернутися до апеляційного суду з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Таким чином, апеляційну скаргу ОСОБА_2 необхідно залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення недоліків, а саме: сплатити судовий збір та вказати інші підстави поважності пропуску строку на апеляційне оскарження.

Керуючись ст.ст. 121, 295, 297 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_2 про відстрочення сплати судового збору.

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Обухівського районного суду Київської області від 23 грудня 2015 року залишити без руху та встановити строк тридцять днів з моменту отримання копії ухвали для усунення вказаних у ній недоліків, в іншому випадку апелянту буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Апеляційного суду

Київської області ОСОБА_1