Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 вересня 2016 року смт. Близнюки
Близнюківський районний суд Харківської області у складі:
головуючого судді Масло С.П.,
за участю секретаря судового засідання Чміль Т.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Близнюки Харківської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
В С Т А Н О В И В :
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, вказуючи на те, що з відповідачем по справі вони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 12 квітня 1997 року. Від шлюбу мають сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, які на даний час проживають разом з матірю та знаходиться на її утриманні. Протягом останніх двох років сумісного проживання з відповідачем вони не знаходять спільної мови, мають різні погляди на життя, сімейні відносини, обовязки з ведення спільного господарства. В сім'ї відсутнє взаєморозуміння і, як наслідок, між сторонами склалися неприязні відносини, при яких подальше проживання разом стало неможливим. На даний час між подружжям припинені шлюбно-сімейні відносини та ведення сумісного господарства, поновляти які вони не бажають. Спроб для примирення і збереження сім'ї не приймають.
Особи, які беруть участь у справі про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені завчасно та належним чином.
Позивач надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.
Відповідач надав до суду заяву оформлену телефонограмою, в якій просив справу розглянути без його участі, проти розірвання шлюбу не заперечує. Проте заперечує, щоб його дружина після розірвання шлюбу залишила прізвище «Фадієнко».
Відповідно до ч. 2 ст. 158 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності, в зв'язку з чим суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін, на підставі наданих доказів.
У зв'язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч. 2 ст. 197 ЦПК України, суд розглянув цивільну справу без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису.
Дослідивши та проаналізувавши докази, які містяться в матеріалах справи, суд на основі повно та всебічно з'ясованих обставин, на які особи, які беруть участь у справі посилалися як на підставу своїх вимог та заперечень, дійшов наступних висновків.
Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.
ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебувають у шлюбі, який було зареєстровано 12 квітня 1997 року Хорошівською сільською радою Петропавлівського району Дніпропетровської області, актовий запис № 01, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу від 12 квітня 1997 року серії 1-КИ № 323758.
Від шлюбу сторони по справі мають дітей сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2.
Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, що передбачено ч.1 ст.24 Сімейного кодексу України.
Судом встановлено, що шлюб фактично розпався і зберегти його неможливо, що спричинене відсутністю взаєморозуміння, почуття поваги та любові між подружжям, строк на примирення бажаного результату не надасть, подальше існування подружжя разом та збереження шлюбу суперечитиме інтересам позивача та відповідача.
Статтею 105 СК України визначено, що однією з підстав для припинення шлюбу є його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до ст. 110 СК України.
Згідно з ч.1 ст. 110 Сімейного кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлено одним із подружжя.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхньої дитини, що мають істотне значення.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про необхідність розірвання шлюбу між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу порушує принцип добровільності та права сторін, що має істотне значення.
Відповідно до ст.113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Після розірвання шлюбу позивачу, згідно її заяви, слід залишити прізвище - "Фадієнко".
При цьому, заява відповідача про залишення позивачем свого дошлюбного прізвища є необґрунтованою, оскільки відповідно ст. 113 СК України, таким правом наділена тільки позивач і думка інших осіб з цього приводу не має ніякого юридичного значення.
Виходячи зі змісту ч. 1 ст. 88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.
Керуючись ст.ст. 10,11,60, 88, 174, 197, 209,212,214-215 ЦПК України, ст.ст.24, 105, 110, 112, 113, 115 Сімейного кодексу України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 12 квітня 1997 року Хорошівською сільською радою Петропавлівського району Дніпропетровської області, актовий запис № 01 - розірвати.
ОСОБА_1 після розірвання шлюбу залишити прізвище - «Фадієнко».
Стягнути з ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_4, зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_5) на користь ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_6, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_7, ІПН: НОМЕР_1, зареєстрованої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_8) понесені судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 551 (пятсот пятдесят одна) грн. 20 (двадцять) коп..
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Близнюківський районний суд Харківської області шляхом подання апеляційної скарги в десятиденний строк з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя С.П. Масло