Броварський міськрайонний суд Київської області
м. Бровари № справи 361/3681/16-ц
№ провадження 2/361/2297/16
У Х В А Л А

04 липня 2016 року суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Білик Г.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, призначення аліментів та поділ майна подружжя,-

В С Т А Н О В И ЛА:

Позивач звернулася до суду з позовом про розірвання шлюбу, призначення аліментів та поділ майна подружжя.

Відповідно до ч.1 ст. 122 ЦПК України, суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому ЦПК.

Позовна заява не відповідає вимогам п. 4 ч. 2, ч. 5 ст. 119 ЦПК України, оскільки не містить ціну позову щодо вимог майнового характеру, до заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору відповідно до ціни позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

У пункті а) ч. 12 постанови від 22.12.1995 р. № 20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» Пленум Верховного Суду України розяснив, що вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості. Для її визначення при необхідності призначається експертиза.

Згідно зі ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08.07.2011 р., зі змінами від 01.09.2015 р., судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу становить 0.4 розміру мінімальної заробітної плати, про поділ майна при розірванні шлюбу - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0.4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно прохальної частини позовної заяви позивачем одночасно заявляються вимоги немайнового характеру (розірвання шлюбу) і майнового характеру (поділити спільне майно та виділити у власність земельну ділянку площею 0,12 га, що розташована на території Бобрицької міської ради).

Таким чином, оскільки позивачем одночасно заявлені вимоги немайнового і майнового характеру, то кожна з них має бути оплачена судовим збором за визначеною законом ставкою для вимог майнового і немайнового характеру.

А тому позивачу необхідно сплатити суму судового збору та додати до заяви оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору за немайнову вимогу (розірвання шлюбу) в розмірі 551,2 грн. і майнові вимоги (про поділ спільного майна та виділення у власність земельну ділянку площею 0,12 га ) у відсотковому співвідношенні до ціни позову у розмірі, передбаченому Законом України «Про судовий збір».

Разом з тим, стосовно вимоги в прохальній частині позовної заяви про відповідальність за сплату судового збору покласти на відповідача, зазначаю наступне.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 82 ЦПК України Суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати. Відповідно до ст.88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.

Тобто з урахуванням ст. 88 ЦПК такий спосіб який визначила позивач (відповідальність за сплату судового збору покласти на відповідача) до винесення рішення по справі не передбачено діючим законодавством.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи наведене, вважаю, що до даної позовної заяви слід застосувати правила ч. 1 ст. 121 ЦПК України та залишити її без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків. Для усунення недоліків позовної заяви необхідно надати в письмовому вигляді позовну заяву в новій редакції із зазначенням ціни позову щодо вимог майнового характеру, її копії для відповідача, сплатити суму судового збору та додати до заяви оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору за немайнову і майнову вимогу.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України,

У Х В А Л И ЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, призначення аліментів та поділ майна подружжя - залишити без руху.

Надати позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання копії ухвали. Для усунення недоліків позовної заяви необхідно надати в письмовому вигляді позовну заяву в новій редакції із зазначенням ціни позову щодо вимог майнового характеру, її копії для відповідача, сплатити суму судового збору та додати до заяви оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору за немайнову і майнову вимогу

Одночасно розяснюємо, що в разі не усунення недоліків у встановлений термін, заява вважається неподаною та повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.О. Білик