Справа 303/1949/16-ц
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

30 березня 2016 року м. Мукачево

Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Заболотний А.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, яка також діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про розподіл нерухомого майна,-

в с т а н о в и в :

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1, яка також діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 119 ЦПК України позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання. Зі змісту позову слідує, що такий поданий до суду ОСОБА_1, яка також діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 В той же час в позовній заяві не зазначено дати її подання, а також не зрозуміло ким така підписана. При цьому суд звертає увагу на те, що права, свободи та інтереси неповнолітніх (малолітніх) осіб, можуть захищати у суді відповідно їхні батьки, повноваження яких, в силу п. 3 ч. 1 ст. 42 ЦПК України, мають бути посвідчені зокрема свідоцтвом про народження дитини такими документами, яке в свою чергу відсутнє.

Також суд звертає увагу те, що позовна заява не містить ціни позову щодо вимог майнового характеру (п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України). Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності визначається дійсною вартістю нерухомого майна. Дійсна вартість майна підтверджується висновком субєкта оціночної діяльності, витягом з реєстру прав власності на нерухоме майно або балансовою довідкою юридичної особи.

Разом з позовною заявою позивачем подано клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Як розяснено в п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» відповідно до статті 8 Закону N 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Поряд з тим, клопотання про розстрочення сплати судового збору жодним чином не обгрунтоване, не надано доказів про незадовільний майновий стан позивача чи будь-яких інших доказів, що утрудняють виконання ним обовязку сплатити судовий збір.

З урахуванням наведеного, суд не вбачає підстав для відстрочення сплати судового збору, а відтак в задоволенні такого клопотання слід відмовити.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Таким чином, до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору відповідно до визначеної ціни позову. Згідно з Законом України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року № 3574-VІ, в редакції Закону України від 22 травня 2015 року «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору», який набрав чинності 01 вересня 2015 року, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви щодо вимог майнового характеру встановлюється в розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати та зараховується на р/р 0003, отримувач Державний бюджет м. Мукачево, код за , банк отримувача ГУДКСУ у Закарпатській області, код банку отримувача 812016, код класифікації доходів бюджету 22030001, призначення платежу - судовий збір).

Відповідно до вимог ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України, суддя,-

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1, яка також діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про розподіл нерухомого майна - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення вказаних недоліків протягом пяти днів з дня отримання ухвали та одночасно розяснити йому, що у випадку, якщо у встановлений строк не буде усунено ці недоліки, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя А.М.Заболотний