Провадження № 2/760/22/16
У Х В А Л А

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

05 квітня 2016 року м. Київ

Солом'янський районний суд м. Києва у складі судді Шевченко Л. В.,

за участю секретаря судового засідання Бугайчука О. Р.,

за участю представника позивача ОСОБА_1, представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до Публічного акціонерного товариства Акціонерного банку «Укргазбанк» про захист прав споживача банківських послуг шляхом розірвання кредитного договору,

в с т а н о в и в:

У провадженні суду знаходиться цивільна справа за позовом Публічного акціонерного товариства Акціонерного банку «Укргазбанк» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

У судовому засіданні представник відповідача подав зустрічний позов про захист прав споживача банківських послуг шляхом розірвання кредитного договору.

Розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви, суд вважає, що зустрічну позовну заяву належить залишити без руху з таких підстав.

Відповідно до частини першої статті 124 ЦПК «зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред'явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 119 і 120 цього Кодексу».

Зустрічна позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтею 119 ЦПК.

Звертаючись до суду, позивач за зустрічним позовом свої вимоги обґрунтовує як нормами ЦК, зокрема стаття 651-653 ЦК, які регулюють правовідносини щодо розірвання договору, так і Законом України «Про захист прав споживачів».

Посилаючись на норми Закону України « Про захист прав споживачів», позивач з урахуванням вимог цього Закону не виклав обставини, якими обґрунтовує свої вимоги, та не зазначив доказів, що підтверджують кожну обставину, а саме, які норми Закону України « Про захисти прав споживачів» були порушені відповідачем, коли саме та в який спосіб; відсутнє посилання на докази, якими підтверджується порушення норм цього Закону щодо позивача; який спосіб захисту, передбачений саме цим Законом, просить обрати позивач, оскільки він регулює різні підстави та форми захисту; якщо позивач просить захисти його порушене право на підставі Закону України «Про захист прав споживачів», то позовна заява має містити вимоги про спосіб захисту порушеного права, передбаченого саме цим Законом.

Позивач за зустрічним позовом не сплатив судовий збір за подання зустрічної позовної заяви.

Частина п'ята статті 119 ЦПК передбачає, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору є Закон України «Про судовий збір».

З 01.09.2015 Закон України «Про судовий збір» діє у новій редакції. Із статті 5 цього Закону, яка визначає пільги щодо сплати судового збору, виключено пункт, який встановлював, що від сплати судового збору звільняються споживачі за позовами, що пов'язані з порушенням їхніх прав.

Отже, з 01.09.2015 позови споживачів оплачуються судовим збором за ставками, встановленими Законом.

Подаючи позов, позивач зазначив, що він звільнений від сплати судового збору відповідно до частини третьої статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів».

Частина третя статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів» в редакції, яка діє з 01.11.2011, визначає, що «споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов'язані з порушенням їх прав».

Тобто, на день подання позову про захист прав споживачів діють нормативно-правові акти, які мають однакову юридичну силу, але по-різному регулюють питання оплати судового збору.

Згідно з статтею 75 Конституції України Верховна Рада України є єдиним органом законодавчої влади в Україні.

Конституція України не встановлює пріоритету застосування того чи іншого закону, в тому числі залежно від предмета правового регулювання. Немає також закону України, який би регулював питання подолання колізії норм законів, що мають однакову юридичну силу.

Водночас Конституційний Суд України у пункті 3 мотивувальної частини рішення від 03.10.1997 № 4-зп у справі про набуття чинності Конституцією України зазначив: «Конкретна сфера суспільних відносин не може бути водночас врегульована однопредметними нормативними правовими актами однакової сили, які за змістом суперечать один одному. Звичайною є практика, коли наступний у часі акт містить пряме застереження щодо повного або часткового скасування попереднього. Загальновизнаним є й те, що з прийняттям нового акта, якщо інше не передбачено самим цим актом, автоматично скасовується однопредметний акт, який діяв у часі раніше».

За змістом частини третьої статті 150 Конституції України рішення Конституційного Суду України є обов'язковими до виконання на території України.

Отже, за наявності декількох законів, норми яких по-різному регулюють конкретну сферу суспільних відносин, під час вирішення спорів у цих відносинах застосуванню підлягають положення закону з урахуванням дії закону в часі за принципом пріоритету тієї норми, яка прийнята пізніше.

Як зазначалося вище, Закон України «Про судовий збір» у редакції, що діє з 01.09.2015, виключив споживачів з переліку пільгової категорії осіб, які звільняються від сплати судового збору.

Таким чином, позивачу за зустрічним позовом належить сплатити судовий збір.

Згідно з пунктом 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою складає 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, тобто 551,20 грн.

Відповідно до абзацу другого частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У зустрічній позовній заяві позивач об'єднав дві позовні вимоги немайнового характеру, а тому йому належить сплатити 1 102,40 грн. судового збору.

Реквізитами для сплати судового збору є: розрахунковий рахунок №0010, отримувач коштів УДКСУ у Солом'янському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, банк отримувача: ГУ ДК у м. Києві, код банку отримувача (МФО) 820019, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу:*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті). Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Солом'янський районний суд міста Києва.

Відповідно до частини другої статті 124 ЦПК «до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першої цієї статті, застосовуються положення статті 121 цього Кодексу».

Згідно з частиною першою статті 121 ЦПК «суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали».

Враховуючи вищезазначене, зустрічну позовну заяву належить залишити без руху, встановивши спосіб усунення недоліків шляхом подання належним чином оформленої зустрічної позовної заяви, її копій та копій доданих до неї документів відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі, а також належного доказу сплати судового збору.

Керуючись статтями 119, 121, 124 ЦПК, суддя

у х в а л и в:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до Публічного акціонерного товариства Акціонерного банку «Укргазбанк» про захист прав споживача банківських послуг шляхом розірвання кредитного договору - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків - три дні з дня отримання копії ухвали.

Роз'яснити, що у разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, зустрічна позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л. В. Шевченко