АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

15 вересня 2016 року м. Чернівці

Суддя судової палати в цивільних справах Апеляційного суду Чернівецької області Одинак О. О. ознайомившись з матеріалами цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади селища міського типу Неполоківці Кіцманського району Чернівецької області про визнання частково недійсним свідоцтва про право власності та визнання права власності, треті особи Державне підприємство «Непоколовецький комбінат хлібопродуктів», ОСОБА_2, ОСОБА_3, та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права спільної сумісної власності, припинення права на частку у спільному майні за вимогою інших співвласників та усунення перешкод у користуванні власністю за апеляційними скаргами ОСОБА_3 та ОСОБА_1 на ухвалу Кіцманського районного суду Чернівецької області від 2 липня 2016 року та рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 10 серпня 20016 року,

встановив:

Ухвалою судді Апеляційного суду Чернівецької області від 5 вересня 2016 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 на рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 10 серпня 20016 року було залишено без руху, оскільки її зміст не відповідав вимогам статті 295 ЦПК України.

13 вересня 2016 року ОСОБА_3 подала апеляційну скаргу в новій редакції та апеляційну скаргу на ухвалу Кіцманського районного суду Чернівецької області від 2 липня 2016 року.

З клопотання, яке міститься в апеляційній скарзі в новій редакції вбачається, що ОСОБА_3 оскаржує рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 10 серпня 2016 року в повному обсязі.

Таким чином, апелянт ОСОБА_3 в порушення вимог статей 79, 297 ЦПК України, Закону України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року, N 3674-VI (далі - Закону) не сплатила належним чином судовий збір за подання до суду апеляційної скарги на рішення та ухвалу суду першої інстанції.

Так, підпунктом 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону встановлено розмір судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Згідно підпункту 2 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону встановлено розмір судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Підпунктом 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону встановлено судовий збір за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду; апеляційної скарги на судовий наказ, заяви про перегляд судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами у розмірі 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно частини 3 статті 6 Закону за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до статті 8 «Про Державний бюджет України на 2016 рік» від 25 грудня 2015 року, N 928-VIII установлено у 2016 році мінімальну заробітну плату у місячному розмірі з 1 січня - 1378 гривень.

Згідно пункту 21 постанови Пленуму «Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ» від 17 жовтня 2014 № 10 у разі якщо в апеляційному або в касаційному порядку оскаржується судове рішення, яке прийнято за наслідками розгляду первісного і зустрічного позовів, то якщо заявник не згоден із таким рішенням у частині розгляду вимог за обома зазначеними позовами, судовий збір має сплачуватися ним так само з урахуванням результатів розгляду як первісного, так і зустрічного позовів.

Звертаючись до суду з позовом ОСОБА_1 просила визнати частково недійсним свідоцтво про право власності та визнати права власності, що є вимогами майнового та немайнового характеру.

Також ОСОБА_4 звертаючись до суду з зустрічною позовною заявою просила визнати право спільної сумісної власності, припинити право на частку у спільному майні за вимогою інших співвласників та усунути перешкод у користуванні власністю, що також є вимогами майнового та немайнового характеру.

Ставка судового збору, що підлягала сплаті за подання до суду первісної позовної заяви складала 1 102 гривні 40 копійок.

Ставка судового збору, що підлягала сплаті за подання до суду зустрічної позовної заяви складала 1 102 гривні 40 копійок.

Отже, ставка судового збору за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду складає 2 425 гривень 28 копійок.

Підпунктом 9 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону встановлено судовий збір за подання до суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду; заяви про приєднання до апеляційної чи касаційної скарги на ухвалу суду фізичною особою 0,2 розміру мінімальної заробітної плати.

Ставка судового збору за подання до суду апеляційної скарги на ухвалу суду складає 275 гривень 60 копійок.

З квитанції №134 від 22 серпня 2016 року вбачається, що ОСОБА_3 сплатила за подання до суду апеляційної скарги в сумі 606 гривень 32 копійки (а.с.84).

Отже, ОСОБА_3 за подання до суду апеляційної скарги на судове рішення та ухвалу суду додатково повинна сплатити судовий збір в сумі 2094 гривень 56 копійок (2425,28-606,32+275,6=2094,56).

Судовий збір підлягає сплаті за наступними реквізитами:

Рахунок: 0002

Одержувач: УДКС у м. Чернівцях, 2203001

Код отримувача: (ЄДРПОУ) 37978173

Банк одержувача: ГУ ДКСУ у Чернівецькій області

МФО: 856135

Назва суду: апеляційний суд Чернівецької області

13 вересня 2016 року ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу на рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 10 серпня 2016 року та ухвалу Кіцманського районного суду Чернівецької області від 2 липня 2016 року.

Апеляційна скарга ОСОБА_1 та рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 10 серпня 2016 року подана після закінчення строків, установлених статтею 294 ЦПК України.

Так, відповідно до частити 1 статті 294 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

З журналу судового засідання від 9 серпня 2016 року та пояснень апелянта ОСОБА_1 вбачається, що вона не була присутня в судовому засіданні 10 серпня 2016 року під час проголошення судового рішення та отримала копію рішення 10 серпня 2016 року. (а.с.75-77).

Отже, останнім днем строку, визначеного апелянту для подання до суду апеляційної скарги на судове рішення, враховуючи вихідні дні, є 22 серпня 2016 року.

З поштового штемпеля на конверті вбачається, що ОСОБА_1 направила апеляційну скаргу до суду на рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 10 серпня 2016 року засобами поштового зв'язку 12 вересня 2016 року, тобто з пропуском строку, визначеного частиною 1 статті 294 ЦПК України.

ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про поновлення строку на оскарження рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 10 серпня 2016 року.

Посилається на те, що будучи зайнятою доглядом своїх дітей, не маючи коштів на оплату адвокатського та нотаріального гонорару, доручила матері ОСОБА_5 підготувати апеляційну скаргу від свого та її імені.

Однак, ОСОБА_3 у зв'язку отриманням повного судового рішення на 5 день після його ухвалення, відмовою юристів за короткий час підготувати скаргу, помилково подала апеляційну скаргу тільки від свого імені та з суттєвими процесуальними порушеннями.

Вважала, що пропустила строк на апеляційне оскарження судового рішення з поважних причин.

Вказані апелянтом ОСОБА_1 причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 10 серпня 2016 року є неповажними.

Згідно частини 3 статті 27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

Доручення підготовки та подання до суду апеляційної скарги від свого імені третій особі ОСОБА_5 та подальше неналежного виконання такого доручення цією особою не можна вважати поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення.

Крім того, ОСОБА_1 в порушення вимог статей 79, 297 ЦПК України, Закону не сплатила належним чином судовий збір за подання до суду апеляційної скарги на рішення та ухвалу суду першої інстанції.

З клопотання, яке міститься в її апеляційній скарзі вбачається, що ОСОБА_1 оскаржує рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 10 серпня 2016 року в повному обсязі.

З квитанції №39 від 9 вересня 2016 року вбачається, що ОСОБА_1 сплатила судовий збір в сумі 606 гривень 32 копійки.

Враховуючи наведені вище норми Закону та ставки судового збору, ОСОБА_1 повинна сплатити додатково судовий збір в сумі 2094 гривень 56 копійок на вказані раніше реквізити (2425,28-606,32+275,6=2094,56).

Згідно частини 1 статті 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Відповідно до частини 2 статті 297 ЦПК України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 295 цього Кодексу, а також у разі несплати суми судового збору застосовуються положення статті 121 цього Кодексу.

Згідно частини 3 статті 297 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 294 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали особа має право звернутися до апеляційного суду з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Враховуючи наведене, вважаю, що апеляційну скаргу ОСОБА_3 та ОСОБА_1 слід залишити без руху.

Надати ОСОБА_3 п'ятиденний строк з моменту отримання копії даної ухвали для сплати судового збору.

Надати ОСОБА_1 тридцятиденний строк з моменту отримання копії даної ухвали для подання до суду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 10 серпня 2016 року із зазначенням інших причин пропуску такого строку та сплати судового збору.

Керуючись ст.ст. 121, 297 ЦПК України,

ухвалив :

Апеляційні скарги ОСОБА_3 та ОСОБА_1 на ухвалу Кіцманського районного суду Чернівецької області від 2 липня 2016 року та рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 10 серпня 20016 року залишити без руху.

Надати ОСОБА_3 п'ятиденний строк з моменту отримання копії даної ухвали для сплати судового збору.

Надати ОСОБА_1 тридцятиденний строк з моменту отримання копії даної ухвали для подання до суду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 10 серпня 2016 року із зазначенням інших причин пропуску такого строку та сплати судового збору.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Апеляційного суду

Чернівецької області Одинак О.О.