Справа № 229/2921/16-ц
Провадження № 2/229/1260/2016
У Х В А Л А

05 вересня 2016 р. м. Дружківка

Суддя Дружківського міського суду Донецької області Панова Т.Л., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до територіальної громади м.Дружківки про визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просить визнати за ним право власності на нерухоме майно за набувальною давністю, яке розташоване за адресою: Донецька обл., м.Дружківка, вул. Южна, 18, а саме на: житловий будинок «А-1», літню кухню «Б», сарай «В», сарай «Г», вбиральня «З», гараж «Н», колодязь питний «Д», трубопровід «Л», огорожа «№1».

Відповідно до пп.1 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України від 08.07.2011 №3674-VI «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відповідно до п.2 ч.1ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Як зазначено в п .15 Постанови № 10 Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» пунктами 1 і 2 частини першої статті 80 ЦПК України передбачено визначення ціни позову у позовах про стягнення грошових коштів та про визнання права власності на майно або витребування майна. Відповідні позовні заяви мають майновий характер, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається згідно з підпунктом 1 пункту 1частини другої статті 4 Закону № 3674-VI.

В п. 16 даної постанови зазначено, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п'ятою статті 216,статтею 1212ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Відповідно до п.4 ч.2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

В супереч вимогам ст. 119 ЦПК України позивач в своїй позовній заяві не зазначає ціни позову, яка розраховується із вартості майна на момент звернення до суду з даним позовом, і що унеможливлює визначити суму судового збору, яка підлягає сплаті позивачем за подання до суду даної позовної заяви.

Крім того, відповідно до п.п. 5, 6 ч.2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

В своїй позовній заяві позивач зазначає, що він з квітня 2006 року постійно, безперервно, відкрито проживає в ІНФОРМАЦІЯ_1, однак не зазначає обставин, за яких він заселився до вказаного будинку. Не зазначає доказів, що підтверджують обставини, за яких було здійснено вселення.

Із матеріалів, доданих до позовної заяви, вбачається, що у 2008 році на імя власника нерухомого майна, розташованого по вул.Южна, 18, м. Дружківки, ОСОБА_2, складено зведений акт вартості будинків, господарських будівель та споруд.

Однак місце проживання чи місце перебування та інші відомі відомості про власника майна, на яке позивач бажає визнати своє право власності, в позовній заяві не зазначено.

Також позивач зазначає, що з квітня 2016 року у приміщеннях (господарських будівлях та спорудах), розташованих за вказаною адресою, він робив капітальний та поточні ремонти, тим самим покращуючи їх стан. Займався вирощуванням овочів та фруктів, займався сільським господарством. Сплачував земельний податок на земельну ділянку, що розташована за даною адресою. Сплатив борги за комунальні послуги, які існували до часу його проживання і в подальшому сплачував витрати по комунальним послугам.

Доказів, які підтверджують дані обставини, всупереч п.6 ч.2 ст. 119 ЦПК України, позивачем не зазначено.

Тобто позивачем не в повному обсязі викладені обставини, які мають суттєве значення для розгляду справи. Також не в повному обсязі зазначено докази, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до ч.1ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Суддя вважає, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, і тому вважає за необхідне залишити її без руху та надати позивачеві строк для виправлення недоліків.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

позовну заяву ОСОБА_1 до територіальної громади м.Дружківки про визнання права власності залишити без руху.

Позивачеві надати строк для усунення вказаних недоліків, який складає пять днів з дати отримання позивачем копії ухвали.

У випадку невиконання вимог даної ухвали, позовна заява вважається неподаною і буде повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.Л.Панова