Номер провадження 2/754/560/16
РІШЕННЯ

Іменем України

17 лютого 2016 року

Деснянський районний суд м. Києва в складі :

головуючого судді Мальченко О.В.

при секретарі Яремус-Байсановій А.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, 3-я особа : Головне управління юстиції у м. Києві про визнання права власності в порядку спадкування ,

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом , посилаючись на те , що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його сестра ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилась спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1 . Померла ОСОБА_3 не залишила заповіту на випадок своєї смерті . Оскільки відповідач не надала нотаріусу правовстановлюючий документ на спадкове майно , у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 позивачу було відмовлено .

В судовому засіданні представник позивача заявлені позовні вимоги підтримала з обставин , що викладені у позовній заяві , просила визнати за позивачем право власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом , стягнути з відповідача на користь позивача понесені позивачем витрати по сплаті судового збору та витрати на правову допомогу у розмірі 2 436 грн .

Відповідач та її представники в судовому засіданні позовні вимоги не визнали , посилаючись на те , що відповідач повністю понесла витрати на поховання померлої сестри , позивач у витратах на поховання участі не брав , не спілкувався за життя із ОСОБА_3 , не цікавився долею та здоров»ям сестри .

Представник 3-ої особи в судове засідання не з"явився , про розгляд справи повідомлений належним чином .

Вислухавши пояснення сторін , дослідивши матеріали цивільної справи , матеріали спадкової справи № 124/2015 до майна померлої ОСОБА_3 , суд вважає, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи з наступного .

Судом встановлено , що позивач ОСОБА_1 є рідним братом ОСОБА_3 , яка померла 11 листопада 2014 р. ( а.с. 15 , 17-18 ) .

03.02.2015 р. позивач звернувся до 15-ої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини , яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 ( а.с. 47 ) .

З матеріалів спадкової справи вбачається , що спадкоємцями майна померлої ОСОБА_3 є також відповідач ОСОБА_2 ( рідна сестра ) та ОСОБА_4 ( рідний брат) , який відмовився від належної йому частки у спадковому майні на користь ОСОБА_2 ( а.с. 48 ) .

Постановою державного нотаріуса 15-ої Київської державної нотаріальної контори від 21.09.2015 р. позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 через відсутність оригіналу правовстановлюючого документу у заявника ( а.с. 121) .

В судовому засіданні відповідач та його представники не оспорювали той факт , що оригінал правовстановлюючого документу на квартиру АДРЕСА_1 відповідачем ОСОБА_2 не був наданий нотаріусу.

З встановлених по справі обставин вбачається , що квартира АДРЕСА_1 була зареєстрована на праві власності за ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право власності , виданого Головним управлінням житлового забезпечення Київської міської державної адміністрації 14.09.2000 р. ( а.с. 20 ,73 ) .

Відповідно до ч.1 ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або законом .

З встановлених по справі обставин вбачається , що померла ОСОБА_3 за життя не залишила заповіту на випадок своєї смерті , а тому спадкування майна останньої здійснюється за законом .

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець , який бажає прийняти спадщину , але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем , має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини . Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто .

Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців , який починається з часу відкриття спадщини .

Відповідно до ст. 1278 ЦК України частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними , якщо спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між ними .

Відповідно до ч.1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець , який прийняв спадщину , у складі якої є нерухоме майно , зобов»язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно .

Аналізуючи встановлені по справі обставини в їх сукупності суд вважає доведеним ту обставину , що квартира АДРЕСА_1 є спадковим майном , що залишилось після смерті ОСОБА_3

Позивач ОСОБА_1 віднесений до спадкоємців другої черги за законом , у визначений законодавством 6-ти місячний строк останнім особисто до нотаріальної контори подано заяву про прийняття спадщини , що відкрилась після смерті ОСОБА_3 Частка позивача у спадковому майні складає 1/3 частину .

Відсутність у позивача оригіналу правовстановлюючого документу на квартиру АДРЕСА_1 є обставиною , що перешкоджає позивачу отримати свідоцтво про право на спадщину за законом.

Заперечення відповідача та його представників проти позову суд не може прийняти до уваги , оскільки в установленому порядку позивач не усунути від спадкування . Посилання відповідача на те , що нею особисто без участі позивача понесені витрати на поховання спадкодавця не є підставою для відмови у задоволені позову.

Оскільки суд дійшов висновку про обґрунтованість вимог позову та їх задоволення , відповідно до ст.ст. 84 , 88 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 500 грн. та документально підтверджені витрати позивача на правову допомогу у розмірі 2 436 грн.

На підставі викладеного , керуючись ст. ст. 10,11,60, 84 , 88, 212-215 ЦПК України , суд

в и р і ш и в :

Позов задовольнити .

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 500 , 00 грн. та витрати на правову допомогу у розмірі 2 436 грн.

Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Деснянський районний суд м.Києва протягом 10-ти днів з дня проголошення рішення .

Суддя :

.