ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 вересня 2016 року Фастівський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді: Буймової Л.П.,

за участі секретаря: Корченко О.Я.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

в с т а н о в и в:

У липні 2016 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Свої вимоги обґрунтовує тим, що 27 серпня 2007 року виконавчим комітетом Великоснітинської сільської ради Фастівського району, Київської області за актовим записом № 12 зареєстровано шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2. Подружжя проживає разом. Дітей від шлюбу не мають, що є однією із причин розірвання шлюбу. Подружнє життя не склалося через різні характери та погляди на життя. Подружніх стосунків не підтримують, спільне господарство не ведуть. Спорів про розподіл майна не мають. За таких обставин позивач вважає подальше спільне проживання та збереження шлюбу не можливим.

Позивач в судове засідання не зявився, надіслав до суду заяву в якій позов підтримав з підстав викладених у ньому, просив суд його задовольнити. Справу розглядати за його відсутності.

Відповідач в судове засідання не зявилася, надіслала заяву в якій позов визнала, просила розглядати справу за її відсутності, після розірвання шлюбу залишити прізвище «Катренко».

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Так, судом встановлено, що 27 серпня 2007 року виконавчим комітетом Великоснітинської сільської ради Фастівського району, Київської області за актовим записом № 12 зареєстровано шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2. Подружжя проживає разом. Дітей від шлюбу не мають. Подружнє життя не склалося через різні характери та погляди на життя. Подружніх стосунків не підтримують, спільне господарство не ведуть. Спорів про розподіл майна не мають.

Частиною третьою статті 105 Сімейного кодексу України визначено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Як вбачається, сторони не підтримують шлюбних відносин, примирення позивач не бажає, заперечує проти подальшого збереження шлюбу.

Суд дійшов висновку, що шлюб між сторонами носить формальний характер, збереження їх сім'ї є неможливим, подальше спільне життя подружжя буде суперечити їхнім інтересам, а тому є усі підстави для розірвання шлюбу та задоволення позову.

Згідно частиною другою статті 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідач зазначила, що у разі розірвання шлюбу залишити шлюбне прізвище «Катренко». Вказана вимога підлягає задоволенню.

Враховуючи зазначене, відповідно до статей 105, 110, 112, 113, 114, 180, 182-184 Сімейного кодексу України, керуючись статтями 10, 60, 208-209, 212-215 ЦПК України, -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 27 серпня 2007 року виконавчим комітетом Великоснітинської сільської ради Фастівського району, Київської області за актовим записом № 12 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвати.

ОСОБА_2 після розірвання шлюбу залишити прізвище «Катренко».

Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду Київської області через Фастівський міськрайонний суд Київської області, протягом десяти днів з дня його проголошення, а для осіб, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час його проголошення, протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Л.П. Буймова