overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 529/823/16-ц
УХВАЛА

про закриття провадження в частині позовних вимог

15 вересня 2016 року Диканський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді Гвоздика А. Є.

при секретарі Кривенко Р. С.,

розглянувши у відкритому попередньому судовому засіданні в залі суду в смт Диканька цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Великобудищанської сільської ради Диканського району Полтавської області про визнання права власності на житловий будинок,-

ВСТАНОВИВ:

27 грудня 2015 року в с. Великі Будища Диканського району Полтавської області помер ОСОБА_2, після смерті якого відкрилася спадщина у вигляді будинковолодіння, що складається з житлового будинку позначеного літ. А-1, гаража літ. Г, літньої кухні літ. Б, сараїв В, Д, погреба літ. в, яке розташоване по вул. Свято-Миколаївська, 38-б, в с. Великі Будища Диканського району Полтавської області.

Вказуючи на те, що при оформленні спадкових прав на вищевказане спадкове майно після смерті дядька було виявлено відсутність правовстановлюючих документів, що перешкоджає йому, як єдиному спадкоємцю за заповітом розпоряджатися спадковим майном в цілому на власний розсуд, позивач звернувся до суду та просить визнати за ним право власності на вказане спадкове нерухоме майно після смерті свого дядька та зобов"язати реєстратора Великобудищанської сільської ради провести реєстрацію права власності на житловий будинок з господарськими будівлями по вул. Свято-Миколаївська, 38-б, в с. Великі Будища Диканського району Полтавської області.

Під час розгляду справи в суді позивач ОСОБА_3 до суду подав письмову заяву, в якій уточнив свої позовні вимоги, а саме просив суд позовні вимоги в частині зобов"язання реєстратора Велокобудищанської сільської ради Диканського району зареєструвати право власності на будинок закрити.

Розглянувши матеріали позовної заяви, вивчивши пояснення позивача з приводу закриття частині його позовних вимог та враховуючи, що відмова позивача від частини своїх позовних вимог при таких обставинах не суперечить закону та охороняємих законом правам позивача, тому суд вважає можливим прийняти відмову позивача від частини своїх позовних вимог, а саме про зобов"язання реєстратора Велокобудищанської сільської ради Диканського району зареєструвати право власності на будинок , а провадження по цивільній справі у цій частині закрити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 205 п. 3, 206 ч. 3 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Провадження в частині зобов"язання реєстратора Велокобудищанської сільської ради Диканського району зареєструвати право власності на будинок, по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Великобудищанської сільської ради Диканського району Полтавської області про визнання права власності на житловий будинок закрити, у зв"язку з відмовою позивача від цієї частини його позовних вимог.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Полтавської області шляхом подачі через Диканський районний суд апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Головуючий:
Справа № 159/820/16-ц
Провадження № 2/159/424/16
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

25 лютого 2016 року м. Ковель Волинської області

Суддя Ковельського міськрайонного суду Волинської області Логвинюк І.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, про визнання права власності на ? частину майна, набутого за час шлюбу,

встановив:

Позивач звернулась до суду з вказаним вище позовом.

Однак, як вбачається з матеріалів справи, позовна заява подана без додержання вимог, передбачених ст. ст. 119, 120 ЦПК України, а саме:

- позивачем не додано до позовної заяви її копії відповідно до кількості третіх осіб.

Так, позивачем подано: позовну заяву з додатками, 5 її копії з копіями додатків, замість шести. Вказане унеможливлює виконання судом вимог ст. 127 ЦПК України.

Відповідно, позивачеві слід подати суду недостаючу копію позовної заяви.

Крім того, з огляду на те, що, як зазначено у п. 7 постанови Пл. ВС України від 12.06.09 року N 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», позовна заява за змістом повинна відповідати вимогам ст. 119 ЦПК України і у ній повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину, слід зазначити, що позивачем не зазначено доказів, що підтверджують, зокрема, ту обставину, що спірний будинок зданий у експлуатацію; не містить самочинного будівництва; має певні технічні характеристики на даний час. Відсутність, зокрема, техпаспорта на спірний будинок, позбавляє суд можливості перевірити вірність суми, вказаної позивачем як ціна позову; відповідність суми сплаченого позивачем судового збору вимогам Закону України «Про судовий збір» тощо.

У відповідності із ст. 121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 119, 120 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для виправлення недоліків.

Вважаю, що позовну заяву позивача слід залишити без руху, надавши позивачеві строк для виправлення вказаних недоліків.

Керуючись ст. ст. 119, 120, 121 ЦПК України, суддя

у х в а л и в:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, про визнання права власності на ? частину майна, набутого за час шлюбу, залишити без руху, надавши позивачеві строк, що не перевищує пяти днів з дня отримання нею копії даної ухвали, для виправлення недоліків позовної заяви.

Розяснити позивачеві, що коли вона відповідно до вказівки суду у встановлений строк не виконає всі, зазначені у ст. ст. 119, 120 ЦПК України вимоги, її позовну заяву буде повернуто як неподану.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ковельського міськрайонного судуОСОБА_8
Справа № 128/644/16-ц
УХВАЛА

12 лютого 2016 року місто Вінниця

Суддя Вінницького районного суду Вінницької області Саєнко О.Б., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання осіб такими, що втратили право користування будинком,-

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2016 року до Вінницького районного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання осіб такими, що втратили право користування будинком.

Вивчивши заяву та додані до неї документи, суд вважає, що позовна заява позивача підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає п.2 ч.2, ч.5 ст.119 ЦПК України, виходячи з такого:

Відповідно до положень, викладених у п. 2 ч.2 ст.119 ЦПК України, позовна заява повинна містити : ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

У позовній заяві позивачем не вказані індекси сторін та відсутні номери засобів зв'язку сторін , якщо такі відомі.

Згідно до положень ч.5 ст.119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

У відповідності до положень, викладених у п. 2 ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» зі змінами гідно до Закону України від 22.05.2015 № 670-VIII , вбачається, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.Ставка судового збору станом на 01.09.2015 року за подання до суду позовної заяви немайнового характеру 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (487,20 гривень).

ОСОБА_1 взагалі не сплачено судовий за поданим нею позовом немайнового характеру , тому позивач повинна сплатити судовій збір у розмірі 487,20 грн. за позовну вимогу немайнового характеру та надати документ , що підтверджує сплату судового збору.

Зазначені вище недоліки позовної заяви перешкоджають відкриттю провадження у справі.

Відповідно до ч.1 ст.121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст.119 ЦПК України, підлягає залишенню судом без руху, про що повідомляється позивач і суд надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ч.1 ст.121 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання осіб такими, що втратили право користування будинком,- залишити без руху.

Розяснити позивачу, що їй необхідно виправити вказаний недолік в строк трьох днів з дня отримання копії цієї ухвали. Якщо в цей же строк позивач не виправить недоліки позовної заяви, то позовна заява буде вважатися судом неподаною та їй повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:
Справа №720/1185/16-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 вересня 2016 року Новоселицький районний суд Чернівецької області

в складі: головуючого судді Павлінчука С.С.

з участю секретаря Істратій І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Новоселиця цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Тарасовецької сільської ради Новоселицького району Чернівецької області про встановлення факту належності правовстановлюючого документу та визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідача про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом на господарство, яке розташоване за адресою вул. Т.Шевченка, №46 с. Тарасівці Новоселицького району Чернівецької області, посилаючись на те, що після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на вказане майно, яку вона своєчасно прийняла як спадкоємець за заповітом, однак покійна на нерухоме майно право власності не зареєструвала.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги.

Представник відповідача в судове засідання не зявився, однак від нього надійшла заява, в якій вона просить справу розглянути без його участі, не заперечує щодо задоволення позову.

Суд, вислухавши пояснення сторони, дослідивши письмові докази, вважає, що позов підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що домоволодіння, яке розташоване по вул. Шевченка, №46 в с. Тарасівці Новоселицького району Чернівецької області відносилося до категорії робочого двору, де в період з 01.07.1990 року по 15.04.1991 рік проживала голова двору: ОСОБА_2, яка померла 24.05.2015 року.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, яку позивач своєчасно прийняла як спадкоємець за заповітом від 17.01.2011 року, оскільки подала в шестимісячний термін відповідну заяву в нотаріальну контору. Окрім того при складанні заповіту посадовою особою Тарасовецької сільської ради Новоселицького району Чернівецької області допущена описка в правильності написання позивача по батькові як «Геогіївна» замість «Георгіївна». Оскільки встановлення даного факту має юридичне значення, то заяву слід задовольнити. Позивач не може оформити право власності на своє імя у звязку з відсутністю правовстановлюючих документів оформлених на померлого.

Відповідач позов визнає, що не порушує права третіх осіб, оскільки інші спадкоємці відсутні.

На підставі ст.ст.234, 256 ЦПК України, ст.ст.392, 1233, 1268 ЦК України, суд керуючись ст.ст.174, 207, 208, 213, 215 ЦПК України, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Встановити факт належності заповіту від 17.01.2011 року, складеного ОСОБА_2 на імя ОСОБА_3 як такого, що складений на імя ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Визнати право власності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, на нерухоме майно, яке розташоване по вул. Т.Шевченка,46 в с.Тарасівці Новоселицького району Чернівецької області, що складається із житлового будинку літ. А, літньої кухні літ. Б, сараїв літ. В, Г, Д, Е, вбиральні літ. Є, огорожі №1-2, в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Чернівецької області через Новоселицький районний суд шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги

Суддя:
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2016 року Новоселицький районний суд Чернівецької області

в складі: головуючого судді Павлінчука С.С.

за участю секретаря Істратій І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Новоселиця цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про визнання права на спадщину за заповітом на земельні ділянки, які розташована на території Ванчиківецької сільської ради Новоселицького району посилаючись на те, що після смерті ОСОБА_3 залишилось вказане спадкове майно, яке він як спадкоємець за заповітом своєчасно прийняв. Не може оформити право власності у звязку з тим, що заповідач за життя не встиг оформити право власності на земельні ділянки.

В судовому засіданні представник позивачки підтримав позовні вимоги і просив їх задовольнити.

Відповідач в судове засідання не зявилася, але від неї надійшла заява про те, що вона позов визнає та просить суд справу розглянути без її участі.

Суд, вислухавши пояснення представника позивача, перевіривши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню у звязку із його визнанням.

Судом встановлено, що після смерті 27.05.2009 року ОСОБА_3 в с. Ванчиківці Новоселицького району відкрилася спадщина на земельні ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва загальною площею 2,6455 Га, які належали померлому відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 13.11.2007 року. Вищезазначені земельні ділянки належали ОСОБА_4 на підставі державного акту на право власності на земельні ділянки ЧВ № 022456 виданого Новоселицькою райдержадміністрацією 29.01.2007 року за кадастровими номерами :02:003:0144 та :02:002:0283 та призначені для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Спадкодавець під час життя не встиг оформити право власності на земельні ділянки, на які позивач має право як спадкоємець за заповітом від 22.05.2009 року. Спадщину позивач прийняв своєчасно, оскільки подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, а відповідач про відмову від спадщини.

Відповідач позов визнає, що не порушує права та інтереси інших осіб, а тому згідно ст.392 ЦК України право власності за позивачем може бути визнано судом.

На підставі ст.ст. 328, 392, 1233, 1268 ЦК України, суд керуючись ст.ст.174, 213, 215 ЦПК України, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати право власності за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 на земельні ділянки загальною площею 2,6455 Га за кадастровими номерами :02:003:0144 та :02:002:0283 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, які розташовані на території Ванчиківецької сільської ради Новоселицького району, відповідно до державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЧВ №022456 виданого Новоселицькою райдержадміністрацією 29.01.2007 року в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Чернівецької області через Новоселицький районний суд шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Суддя:
Справа №202/688/16-ц
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

24 лютого 2016 року суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська Марченко Н.Ю., розглянувши матеріали заяви Міського комунального підприємства «Дніпропетровські міські теплові мережі про видачу судового наказу, -

В С Т А Н О В И В:

Міське комунальне підприємство «Дніпропетровські міські теплові мережі звернулося до суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1, ОСОБА_2 заборгованості по оплаті послуг з теплопостачання.

У прийнятті заяви про видачу судового наказу слід відмовити за наступних підстав:

Згідно зі статтею 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

В своїй заяві стягувач просить стягнути з боржників заборгованості за період з 01.11.2011 року по 01.01.2016 року в розмірі 11694 грн. 88 коп.

При цьому останній платіж зроблено боржниками в жовтні 2012 року, а заява про видачу судового наказу подана до суду 4 лютого 2016 року.

Крім того, з матеріалів заяви вбачається, що до суми заборгованості стягувачем також включено сальдо станом на січень 2011 року в розмірі 5130,96 грн.

Таким чином на час звернення до суду з заявою про видачу судового наказу по частині вимог сплинув строк позовної давності.

Відповідно до ч. 3, 4 статті 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення.

Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

Тобто у разі розгляду питання про стягнення заборгованості більш ніж за три роки в порядку наказного провадження, боржник позбавляється можливості застосування наслідків спливу строку позовної давності, що в свою чергу порушує його права.

Отже зобов'язання боржника не можуть вважатися безумовними та підлягають доказуванню разом з пред'явленою до стягнення грошовою сумою.

Згідно з розясненнями постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільний і кримінальних справ № 14 від 23.12.2011 року «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження», якщо із заяви і доданих документів вбачається пропуск позовної давності, така вимога може бути вирішена лише у позовному провадженні.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 100 ЦПК України у разі якщо із заяви і поданих документів вбачається спір про право суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу.

Керуючись ст. 100 ч. 3 п. 2 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

У прийняті заяви Міського комунального підприємства «Дніпропетровські міські теплові мережі про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1, ОСОБА_2 заборгованості по оплаті послуг з теплопостачання за період з 01.11.2011 року по 01.01.2016 року в розмірі 11694 грн. 88 коп. відмовити.

Роз'яснити заявнику право відповідно до ч. 2 ст. 101 ЦПК України звернутися до суду з такими самими вимогами у позовному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Дніпропетровської області шляхом подання апеляційної скарги через Індустріальний районний суд міста Дніпропетровська у пятиденний строк з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Н.Ю. Марченко
Справа № 758/7723/16-ц
У Х В А Л А

про прийняття уточненої позовної заяви

12 вересня 2016 рокуПодільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Ларіонової Н. М. ,

при секретарі Калашніковій Л.Д.,

за участю представника позивача ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду в м.Києві матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до Товариства обмеженої відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор Плюс» (надалі ТОВ «ФК «Вектор Плюс»), третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кобелєва Алла Михайлівна про визнання дій неправомірними, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому позивач просить визнати неправомірними дії відповідача щодо звернення стягнення шляхом реєстрації права власності за відповідачем на квартиру АДРЕСА_1 в Подільському районі м.Києва.

08.09.2016 р. через канцелярію суду представником позивача, який діє в межах наданих йому позивачем повноважень за нотаріально посвідченою довіреністю від 30.12.2015 р., подана письмова заява про зміну предмета позову шляхом доповнення, яка подана у формі уточненої позовної заяви.

В судовому засіданні 12.09.2016 р., до початку розгляду справи по суті, представник позивача просив прийняти уточнену позовну заяву до провадження суду, вказавши, що за уточненим позовом позивач просить визнати недійсним правочин ТОВ «ФК «Вектор Плюс» щодо звернення стягнення шляхом реєстрації права власності ТОВ на предмет іпотеки - квартиру АДРЕСА_1 в Подільському районі м.Києва.

Представник відповідача та третя особа, будучи повідомленими про час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку, в судове засідання не з'явились, про причини неявки суд не повідомили.

Вислухавши учасників судового розгляду, вивчивши подану уточнену позовну заяву та матеріали справи, суд приходить до таких висновків.

Відповідно до ст.31 ч.2 ЦПК України позивач до початку розгляду справи по суті має право змінити предмет або підставу позовних вимог, а під час всього судового розгляду - збільшити або зменшити позовні вимоги.

Уточнена позовна заява відповідає вимогам відповідає вимогам ст.ст.119-120 ЦПК України, подана в межах сплаченого позивачем судового збору, а відтак підлягає прийняттю.

В зв'язку з прийняттям уточненої позовної заяви судовий розгляду справи необхідно відкласти для ознайомлення відповідача та 3 особи з новими позовними вимогами.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.31 ч.2, 191, 208-210 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Прийняти до провадження уточнену позовну заяву ОСОБА_2, інтереси якого представлені ОСОБА_1, до Товариства обмеженої відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор Плюс» (надалі ТОВ «ФК «Вектор Плюс»), третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кобелєва Алла Михайлівна про визнання правочину недійсним.

Відкласти судовий розгляд справи на 28 вересня 2016 р. об 14.00 год.

Копію уточненої позовної заяви надіслати відповідачу та 3 особі.

Про час та місце розгляду справи повідомити осіб, що беруть участь в розгляду справи.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

СуддяН. М. Ларіонова