УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 638/12851/16-ц

Провадження № 2-н/638/1509/16

29.08.2016 р. Суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Подус Г.С., розглянувши заяву Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за послуги з теплопостачання з ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4,-

В С Т А Н О В И В:

До Дзержинського районного суду м. Харкова звернулось Комунальне підприємство «Харківські теплові мережі» з заявою про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за послуги з теплопостачання з ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4.

Зазначена заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог статті 98 ЦПК України, а саме: відповідно до частини 5 статті 98 ЦПК України, до заяви про видачу судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду заяви про видачу судового наказу юридичною особою або фізичною особою підприємцем ставка судового збору становить 0,5 розміру мінімальної заробітної плати, тобто 689 (шістсот вісімдесят девять) грн.

Разом з цим, із заяви про видачу судового наказу вбачається, що заявник просить відстрочити сплату судового збору, посилаючись на складний майновий стан підприємства.

Частиною 1 статті 82 Цивільного процесуального кодексу України та статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Суд вважає, що причини, на які посилається заявник, не можуть бути підставою для відстрочення сплати судового збору.

З огляду на те, що заявником не зазначено підстав та не надано належних доказів для відстрочення сплати судового збору, суд не знаходить підстав для задоволення заяви про розстрочення судового збору. До того ж заявник не відноситься до жодної категорії осіб, зазначених у статті 5 Закону України «Про судовий збір», які звільняються від сплати судового збору.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» встановлено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

З урахуванням вимог статті 11 ЦПК, суд не вправі вчиняти дії, про які йдеться у статті 8 Закону України «Про судовий збір», з власної ініціативи.

Відповідно до пункту 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обовязковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі якщо документ, що підтверджує сплату судового збору не буде поданий у строк, встановлений судом визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві.

Відповідно до частини 3 статті 98 ЦПК України, заява підписується заявником або його представником і подається з її копіями та копіями доданих до неї документів відповідно до кількості боржників.

Відповідно до частини 6 статті 98 ЦПК України, до неналежно оформленої заяви застосовуються положення статті 121 ЦПК України.

Відповідно до статті 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119-120 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ч. 1 ст. 82, ст.121 ЦПК України, статтею 8 Закону України «Про судовий збір»,-

У Х В А Л И В:

Заяву Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за послуги з теплопостачання з ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 - залишити без руху.

Повідомити заявника про необхідність виправити зазначені недоліки заяви в строк, який не може перевищувати 5 днів з дня отримання позивачем ухвали.

Роз'яснити позивачу, що у випадку не усунення відмічених вище недоліків заява вважатиметься не поданою та буде повернено.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: