УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2015 року колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду міста Києва в складі:

головуючого судді Крижанівської Г.В.,

суддів Українець Л.Д., Оніщука М.І.,

при секретарі Заліській Г.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Українського інтернет-порталу «Цензор.Нет», третя особа: член Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, ОСОБА_3, про спростування недостовірної інформації за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Подільського районного суду м. Києва від 18 червня 2015 року,-

ВСТАНОВИЛА:

У травні 2014 року позивач звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2, Українського інтернет-порталу «Цензор.Нет», третя особа: член Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг ОСОБА_3, про спростування недостовірної інформації.

Свої вимоги обґрунтував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 о 17 год. 36 хв. на сайті http://censor.net.ua розміщена стаття: «ІНФОРМАЦІЯ_1» із посиланням на інформацію зі сторінки у соціальній мережі «Фейсбук» журналіста ОСОБА_2. Сторінка ОСОБА_2 у соціальній мережі «Фейсбук», на яку посилається український інтернет-портал «Цензор.Нет» у статті «ІНФОРМАЦІЯ_1» містить наступну інформацію, яка розмішена ІНФОРМАЦІЯ_2 року о 16:42 год.

«ЧП в Национальной комиссии по регулированию финансовых услуг!

Справа № 758/5736/14-ц
№ апеляційного провадження: 22-ц/796/1323/2016
Головуючий у суді першої інстанції: Сербіна Н.Г.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Крижанівська Г.В.
Вчера записал очень любопытное интервьюс исполняющим обязанности главы Нацкомисии по регулированию финансовых услуг ОСОБА_3- его назначили в НКФП. Вот небольшой фрагмент из его рассказа, который, показался мне по-своему маленькой сенсацией «Утром в пятницу после решения Кабмина ко мне на прием срочно попросился глава украинского представительства польского акционерного банка "Загальна ощадна касса» ОСОБА_1. Это не приемное время, но раз человек приехал по делу, я не мог его не принять.ОСОБА_7 попросил, чтобы мы остались наедине и изложил суть дела. Польский банк собирается инвестировать в Украину 500 миллионов гривен. Они заводят эти средства в виде уставного капитала. В случае увеличения уставного капитала банка более чём на 10 % это решение согласовывает наша комиссия. ОСОБА_7 сказал: "Мы знаем, сколько времени требует согласование в комиссии, но проекты в Украины нам надо профинансировать как можно быстрей, а у нас нет двух-трех месяцев на раскачку. Поэтому для ускорения вопроса предлагаю следующее...". Взял лист бумаги .и молча написал на нем цифру 100 000. Я ответил ему так: "Дорогой ОСОБА_7, я как глава Нацкомиссии безмерно благодарен вам от имени украинского народа за то, что вы в такое тяжелое для нас время приняли решение об инвестициях в Украину. Ваши бумаги будут подписаны сегодня до конца дня, и я могу сам подвести их вам в офис. Но у меня три условия: 1. Чтобы больше никогда в стенах Нацкомиссии финансовых услуг вы не писали никому никаких цифр. 2. Чтобы вы рассказали об этом всем своим деловым партнерам в Украине и в Польше. 3. Если в следующий раз кто-либо из государственных служащих - не важно где и не важно кто будет тянуть время и намекать на взятку, звоните по моему прямому телефону - я сделаю все, чтобы этот человек не работал на государственной службе».

Зазначив, що викладена на сторінці ОСОБА_2 у соціальній мережі «Фейсбук» інформація, є недостовірною та такою, що не відповідає дійсності та порушує його особисті немайнові права, а відтак підлягає негайному спростуванню, оскільки його зустріч з в.о. Нацкомфінпослуг ОСОБА_3 відбувалася іншим чином.

Враховуючи зазначене, просив визнати недостовірною інформацію, що розміщена на сторінці ОСОБА_2 у соціальній мережі «Фейсбук» за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_3, а саме «ОСОБА_7 сказал: "Мы знаем, сколько времени требует согласование в комиссии, но проекты в Украины нам надо профинансировать как можно быстрей, а у нас нет двух-трех месяцев на раскачку. Поэтому для ускорения вопроса предлагаю следующее...". Взял лист бумаги и молча написал на нем цифру 100 000» є повністю недостовірною. Зобов'язати ОСОБА_2 спростувати недостовірну інформацію, що розміщена на вказаній сторінці протягом одного тижня з моменту набрання рішенням суду законної сили. Визнати недостовірною інформацію, що розміщена на сайті Українського інтернет-порталу «Цензор.Нет» за адресою: http://censor.net.ua, а саме наступну інформацію: «ОСОБА_7 сказал: "Мы знаем, сколько времени требует согласование в комиссии, но проекты в Украины нам надо профинансировать как можно быстрей, а у нас нет двух-трех месяцев на раскачку. Поэтому для ускорения вопроса предлагаю следующее...". Взял лист бумаги. и молча написал на нем цифру 100 000». Зобов'язати Український інтернет-портал «Цензор.Нет» спростувати недостовірну інформацію, що розміщена на вказаному сайті протягом одного тижня з моменту набрання рішенням суду законної сили та стягнути з відповідачів судовий збір.

Заочним рішенням Подільського районного суду м. Києва від 18 червня 2015 року в задволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду, представник ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, мотивуючи її тим, що судом першої інстанції було порушено норми процесуального права та неправильно застосовано норми матеріального права.

Позивач вказував, що інформація про те, що вказане твердження було розповсюджено з посиланням на те, що ОСОБА_2 записав інтерв'ю з в.о. голови Нацкомісії не підтверджено жодним доказом у справі.

Звертав увагу суду, що спростування недостовірної інформації здійснюється незалежно від вини особи, яка її поширила, а відтак зазначення джерела походження інформації не звільняє відповідачів від відповідальності.

Також зазначав, що відповідачами та третьою особою не подано жодного доказу на спростування доводів позивача, а тому суд відмовив в задоволенні позову без належного дослідження матеріалів та обставин справи.

Враховуючи зазначене, представник позивача просив скасувати заочне рішення Подільського районного суду м. Києва від 18 червня 2015 року і ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог.

В судовому засіданні представник позивача просила апеляційну скаргу задовольнити з наведених у ній підстав.

Інші учасники процесу в судове засідання не з'явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином за наявними в матеріалах справи адресами.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого рішення в цій частині, заслухавши пояснення представника позивача, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_2 о 17 год. 36 хв. на сайті http://censor.net.ua розміщена стаття: «ІНФОРМАЦІЯ_1» із посиланням на інформацію зі сторінки у соціальній мережі «Фейсбук» журналіста ОСОБА_2. Сторінка ОСОБА_2 у соціальній мережі «Фейсбук», на яку посилається український інтернет-портал «Цензор.Нет» у статті «ІНФОРМАЦІЯ_1» містить наступну інформацію, яка розмішена ІНФОРМАЦІЯ_2 року о 16:42 год.

«ЧП в Национальной комиссии по регулированию финансовых услуг!

Вчера записал очень любопытное интервьюс исполняющим обязанности главы Нацкомисии по регулированию финансовых услуг ОСОБА_3- его назначили в НКФП. Вот небольшой фрагмент из его рассказа, который, показался мне по-своему маленькой сенсацией «Утром в пятницу после решения Кабмина ко мне на прием срочно попросился глава украинского представительства польского акционерного банка "Загальна ощадна касса» ОСОБА_1. Это не приемное время, но раз человек приехал по делу, я не мог его не принять. ОСОБА_7 попросил, чтобы мы остались наедине и изложил суть дела. Польский банк собирается инвестировать в Украину 500 миллионов гривен. Они заводят эти средства в виде уставного капитала. В случае увеличения уставного капитала банка более чём на 10 % это решение согласовывает наша комиссия. ОСОБА_7 сказал: "Мы знаем, сколько времени требует согласование в комиссии, но проекты в Украины нам надо профинансировать как можно быстрей, а у нас нет двух-трех месяцев на раскачку. Поэтому для ускорения вопроса предлагаю следующее...". Взял лист бумаги и молча написал на нем цифру 100 000. Я ответил ему так: "Дорогой ОСОБА_7, я как глава Нацкомиссии безмерно благодарен вам от имени украинского народа за то, что вы в такое тяжелое для нас время приняли решение об инвестициях в Украину. Ваши бумаги будут подписаны сегодня до конца дня, и я могу сам подвести их вам в офис. Но у меня три условия: 1. Чтобы больше никогда в стенах Нацкомиссии финансовых услуг вы не писали никому никаких цифр. 2. Чтобы вы рассказали об этом всем своим деловым партнерам в Украине и в Польше. 3. Если в следующий раз кто-либо из государственных служащих - не важно где и не важно кто будет тянуть время и намекать на взятку, звоните по моему прямому телефону - я сделаю все, чтобы этот человек не работал на государственной службе».

Як вбачається з роздруківки статті « ЧП в национальной комиссии по регулированию финансовых услуг» з сайту ОСОБА_2 у соціальній мережі «Фейсбук», ОСОБА_2 було розповсюджено інформацію з посиланням на те, що ним було записано інтерв'ю з виконуючим обов'язки голови Нацкомісії з врегулювання фінансових послуг ОСОБА_3. Фрагмент цього інтерв'ю відповідач ОСОБА_2 і виклав у вказаній статті (а.с.38-39).

Відповідачем була розповсюджена інформація з посиланням на джерело надання цієї інформації - інтерв'ю з ОСОБА_3, яке було записано відповідачем та наведено у вказаній статті на сайті у соцмережі «Фейсбук».

В статті, викладеній на сайті Цензор.Нет у статті «ІНФОРМАЦІЯ_1», також наведено посилання на те, що ця інформація була викладена в соцмережі «Фейсбук» журналістом ОСОБА_2.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачами у статтях було приведено фрагмент інтерв'ю з посадовою особою - виконуючим обов'язки голови Нацкомісії з врегулювання фінансових послуг ОСОБА_3, а тому не можна вважати, що саме відповідачами поширена недостовірна інформація.

Колегія суддів погоджується із вказаним висновком суду з огляду на наступне.

Відповідно до положень ст. 28 Конституції України, ст. 297 ЦК України кожному гарантується право на повагу до його честі й гідності, гідність і честь фізичної особи є недоторканими.

За змістом ст. 299 ЦК України, фізична особа має право на недоторканність своєї ділової репутації. Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації.

Згідно ст. 200 ЦК України та ст. 1 Закону України «Про інформацію» інформація - це будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді.

Частиною 1 ст. 277 ЦК України передбачено, що фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.

Згідно з положеннями ст. 277 ЦК, ст. 10 ЦПКУкраїни обов'язок довести, що поширена інформація є достовірною, покладається на відповідача. Позивач повинен довести лише факт поширення інформації відповідачем.

Суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що відповідачами у статтях був викладений лише фрагмент інтерв'ю, а тому посилання позивача на те, що саме відповідачі поширили недостовірну інформацію є безпідставними.

Слід зазначити, що аналогічна позиція також міститься у роз'ясненнях, викладених в п. 18 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009 № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», зокрема, позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права.

Посилання представника позивача в судовому засіданні на те, що інформація отримана під час інтерв'ю, не відповідає тій, що викладена ОСОБА_2, а тому вона є недостовірною, колегією суддів до уваги не приймається, оскільки як вбачається з роз'яснень, які містяться у п. 15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009 № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені).

Разом з тим, позивачем не доведено факту вчинення відповідачами правопорушення, яке полягало саме в поширенні інформації, яка відповідно до вимог закону може вважатися недостовірної, такою, що порушує особисті немайнові права, або перешкоджає позивачу повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право.

Згідно ч. 1 ст. 60 ЦПК HYPERLINK "http://search.ligazakon.ua/l_doc2.nsf/link1/an_1822/ed_2012_02_21/T041618.html?pravo=1"України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Представник позивача не надав суду жодних належних та допустимих доказів на підтвердження доводів, викладених у скарзі, а відтак вони є безпідставними та спростовуються наявними в матеріалах справи доказами.

Таким чином, висновок суду щодо відсутності підстав для задоволення позовних вимог, відповідає обставинам справи.

Розглядаючи спір, суд першої інстанції в межах доводів позову повно і всебічно дослідив обставини справи, дав належну оцінку доказам, правильно визначив правову природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює, і прийшов до правильного висновку про задоволення позовних вимог, про що ухвалив відповідне рішення.

Інші доводи скарги цих висновків не спростовують, не впливають на правильність прийнятого судом рішення і, з огляду на вимоги ст. 308 ЦПК України, не можуть бути визнані підставою для його скасування, тому підлягають відхиленню.

Керуючись ст. 218, 303, 307, 308, 313, 314, 315, 317 ЦПК України, колегія суддів

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 відхилити.

Заочне рішення Подільського районного суду м. Києва від 18 червня 2015 рокузалишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий:

Судді: