ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/248/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" вересня 2016 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Заболотній Л.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, 3-ті особи: ОСОБА_4, ПАТ „ФІДОБАНК", Комунальне комерційне унітарне підприємство „Житло-інвест", ТОВ „БМ ПЛЮС" про визнання майна об'єктом спільної сумісної власності подружжя, поділ майна подружжя, стягнення грошової компенсації,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про визнання майна об'єктом спільної сумісної власності подружжя, поділ майна подружжя, стягнення грошової компенсації.

В судовому засіданні суд з власної ініціативи поставив на обговорення учасника процесу питання про залишення даного позову без розгляду, оскільки позивач ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_5 3.06.2016 року та 20.09.2016 року повторно не з'явились у судові засідання, при цьому вони були двічі повідомлені про дату і місце розгляду справи, з заявами до суду про підтримку позовних вимог і розгляд справи у їх відсутність не звертались.

Заслухавши представника відповідача та 3-ї особи ОСОБА_4, вивчивши матеріали справи, суд вважає необхідним залишити даний позов без розгляду з наступних підстав.

Згідно п.3, ч.1, ст.207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання без поважних причин або повторно не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи у його відсутність.

У відповідності до ч.3, ст.169 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Як зазначає ч.2, ст.77 ЦПК України сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

Як встановлено у судовому засіданні, в провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває дана цивільна справа з 21.11.2014 року (а.с.1). Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Колесника О.М. від 27.11.2014 року було відкрито провадження у справі (а.с.31).

За змістом ч.1, ст.157 ЦПК України суд розглядає справи протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження у справі, а справи про поновлення на роботі, про стягнення аліментів - одного місяця.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, в судовому засіданні 14.04.2016 року після оголошення головуючим перерви на 3.06.2016 року на 12-00 годин (а.с.208) представник позивача ОСОБА_5 разом з іншим учасником судового розгляду поставив свій підпис у розписці про те, що він повідомлений про дату і місце наступного судового розгляду (а.с.209). Однак 3.06.2016 року ні він, ні позивач до суду не з'явились (а.с.213-214), тому в судовому засіданні було оголошено перерву на 20.09.2016 року на 16-30 годин (а.с.214). Але 20.09.2016 року повторно позивач та його представник не з'явились у судове засідання, при цьому і позивач ОСОБА_2, і його представник ОСОБА_5 були належним чином повідомлені судом про дату і місце розгляду справи як шляхом направлення листів зі зворотнім повідомленням, так і шляхом направлення SМS-повідомлення (а.с.216-218), з заявами до суду про підтримку позовних вимог і розгляд справи у їх відсутність вони не звертались.

Як наголошує ч.3, ст.27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Враховуючи вказані положення, суд звертає увагу, що між передостаннім і останнім судовими засіданнями, тобто між 3.06.2016 року і 20.09.2016 року пройшов термін у понад три з половиною місяці. Вказані процесуальні особи не поцікавились у відкритих джерелах інформації про дату призначеного судового розгляду на 20.09.2016 року.

Таким чином, оскільки позивач ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_5 3.06.2016 року та 20.09.2016 року повторно не з'явились до суду без поважних підстав, будучи двічі повідомленими про розгляд справи належним чином, при цьому ні позивач, ні його представник з заявами до суду про підтримку позовних вимог та розгляд справи по суті у їх відсутність перед початком даного розгляду справи не звертались, враховуючи розумний строк розгляду справи, що включає термін не більше 2 місяців, а справа у суді перебуває близько 2 років, тому суд вважає необхідним залишити даний позов позивача без розгляду. При цьому позивач не позбавлений права звернутись до суду з аналогічним позовом у будь-який час.

Керуючись ст.77; 157; 168; 169; п.3, ч.1, ст.207 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, 3-ті особи: ОСОБА_4, ПАТ „ФІДОБАНК", Комунальне комерційне унітарне підприємство „Житло-інвест", ТОВ „БМ ПЛЮС" про визнання майна об'єктом спільної сумісної власності подружжя, поділ майна подружжя, стягнення грошової компенсації залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів після її проголошення через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя :