У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.08.2016 року суддя Київського районного суду м. Харкова Якуша Н.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 за участю заінтересованої особи Харківський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, про встановлення факту, що має юридичне значення та внесення змін до актових записів, зобовязання вчинити певні дії -

В С Т А Н О В И В :

30.08.2016 заявник ОСОБА_1 звернулась з заявою до Київського районного суду м. Харкова, в якій просила ухвалити рішення, яким встановити факт, що має юридичне значення, а саме, факт належності ОСОБА_2 до єврейської національності, внести виправлення в документи: в актовий запис №1880, складений в Палаці реєстрації новонароджених м. Харкова 05.04.1966 року, виправивши в графі національність ОСОБА_2 з «росіянки» на «єврейка» та в свідоцтво про народження ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що видане Палацем реєстрації новонароджених м. Харкова 10.04.1966 року серія VII-УP №0598010, виправивши в графі національність матері ОСОБА_2 з «росіянка» на «єврейка» та зобовязати заінтересовану особу внести змін до актового запису про народження №1880 від 05.04.1966 року, складеного Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області на ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 в графу 13 «Національність відомості про матір з «Росіянка» на «Еврейка».

Дослідивши заявлені вимоги та долучені до заяви матеріали, суд встановив наступне.

Згідно розяснень, які викладені у листі Верховного Суду України від 01.01.2012 року «Про судову практику розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» при вирішенні питання про прийняття заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, окрім перевірки відповідності поданої заяви вимогам закону щодо форму та змісту, зобовязаний зясувати питання про підсудність та юрисдикційність.

Оскільки чинним законодавством передбачене позасудове встановлення певних фактів, що мають юридичне значення, то суддя, приймаючи заяву, повинен перевірити, чи може взагалі ця заява розглядатися в судовому порядку і чи не віднесено її розгляд до повноважень іншого органу.

Якщо за законом заява не підлягає судовому розгляду, суддя мотивованою ухвалою відмовляє у відкритті провадження на підставі ч.2 ст. 122 ЦПК України.

При цьому, у зазначеному розяснені вказано, що не можуть бути встановлені в судовому порядку факти, в тому числі щодо належності до певної національності.

Тобто, проаналізувавши вищезазначені положення, суддя прийшов до висновку, що законодавець чітко визначив перелік фактів, які не можна встановлювати у судовому порядку, при цьому незалежно від того, чи позивач звертається в окремому провадженні чи в позовному, серед яких зазначається і встановлення факту належності до певної національності.

Так, внесення змін до актового запису цивільного стану проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану за наявності достатніх підстав.

За наслідками перевірки зібраних документів орган державної реєстрації актів цивільного стану складає обґрунтований висновок про внесення змін до актового запису цивільного стану або про відмову в цьому.

Відповідно до ч.1 ст. 22 ЗУ «Про державну реєстрацію актів цивільного стану», у разі відмови про внесення змін до актового запису цивільного стану у висновку вказується причини відмови та можливість її оскарження в судовому порядку.

Відомостей про звернення заявника до Харківського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області матеріали справи не містять.

При цьому суд зазначає, що у разі відмови у внесення змін до актового запису цивільного стану у висновку вказуються причини відмови та зазначається про можливість її оскарження в судовому порядку.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Згідно ч.1 ст.3 КАС України справа адміністративної юрисдикції це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування , їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень. Суб'єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Відповідно до ст. 17 КАС, спори фізичних осіб із субєктом владних повноважень щодо оскарження його рішень, дій чи бездіяльності відноситься до юрисдикції адміністративних судів.

Згідно п.1 ч.2 ст. 122 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

Оскільки законодавством передбачено інший порядок встановлення та внесення змін до актових записів щодо національності, то суд дослідивши матеріали справ приходить до висновку, що необхідно відмовити у відкритті провадження у справі, оскільки заява ОСОБА_1 не підлягає розгляду в суді у порядку цивільного судочинства.

На підставі наведеного, керуючись ч.3 ст.256, п.1 ч.2 ст.122 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті провадження по цивільній справі за заявою ОСОБА_1 за участю заінтересованої особи Харківський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, про встановлення факту, що має юридичне значення та внесення змін до актових записів, зобовязання вчинити певні дії.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом пяти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Н.В. Якуша