АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________
Провадження:22-ц/790/481/16 Головуючий 1 інстанції
Категорія: захист честі і гідн. Доповідач Міненкова Н.О.
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2016 року судова колегія судової палати у цивільних справах апеляційного суду Харківської області в складі:

головуючого Міненкової Н.О.

суддів Гальянової І.Г.,

ОСОБА_2

за участю секретаря Гончар А.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на рішення Київського районного суду м. Харкова від 03 листопада 2015 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди,

в с т а н о в и л а:

В вересні 2015 року у суд звернувся ОСОБА_3 з позовом про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди.

В обґрунтування позовних вимог посилався на те, що з 24.05.2013 року по 11.09.2015 року Дзержинський районний суд м. Харкова розглядав цивільну справу за позовом Державної установи «Інститут мікробіології та імунології ім.. ОСОБА_5 НАМН України до ОСОБА_3 та зустрічним позовом ОСОБА_3 В судовому засіданні 22.06.15 року свідок по справі ОСОБА_4 принизила його честь, гідність і ділову репутацію, яка порушила порядок у судовому засіданні і сказала «Я не думала, что вы такая скотина». Ці слова підтверджуються звукозаписом судового засідання від 22.06.2015 року. Під час проголошення цих слів були присутні суддя, секретар суду та представник інституту.

Вважає доведеним факт приниження його у вигляді образи в непристойній формі висловом «скотина».

Просив стягнути з відповідачки у відшкодування моральної шкоди 21294 грн.

Представник ОСОБА_4 - ОСОБА_6 проти позову заперечував та зазначав, що вислів «Я не думала, что вы такая скотина» не містить прямого ствердження і висновку. Під час судового засідання в суді Дзержинського району позивач чинив на свідка тиск, коментував її відповіді, не давав можливості відповідати. Також вважає, що позивачем не доведені вимоги щодо відшкодування моральної шкоди.

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 03 листопада 2015 року позовні вимоги задоволені частково. Стягнуто на користь позивача з відповідачки 21294 грн. В іншій частині позовних вимог відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_4 просить рішення скасувати. Вважає, що рішення є необґрунтованим а висновки про приниження честі, гідності та ділової репутації не мотивованими та такі, що зроблені на припущеннях. Судом не було враховано, що під час допиту її у якості свідка ОСОБА_3 не давав їй можливості відповідати на запитання, коригував і коментував її відповіді і фактично на власний розсуд вилучив із контексту діалогу допиту вислів, при чому ґрунтуючись на припущеннях та перебільшеннях прийшов до висновку про приниження честі і гідності. При визначенні розміру моральної шкоди відсутні посилання на докази. Розмір моральної шкоди позивачем не обґрунтований.

Перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, вислухавши сторони судова колегія вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції відносно того, що висловлювання на адресу позивача, яке прозвучало в присутності інших осіб носило образливий характер і в цій частині рішення суду є законним і обґрунтованим.

Перш за все необхідно звернутися до тлумачення «образи» в словниках.

В пяти тлумачних словниках сучасної української мови є наступне однакове розяснення слова «образа»:

1) зневажливе висловлювання, негарний вчинок і т. інш., що спрямовані проти кого - небудь і викликають у нього почуття гіркоти, душевного болю; ураза, кривда, зневага;

2) почуття гіркоти, досади, викликане в кого-небудь чиїмсь зневажливим словом, негарним вчинком, досада. Згідно з даним тлумаченням можна припустити, що міра зневажливого висловлювання або негарного вчинку визначається із співставлення з певним загальноприйнятим рівнем висловлювань або вчинків, яке призводить до появи думки про несправедливість, що, власне і породжує, образу.

Ідею несправедливості, як особливість почуття образи, підтверджують тлумачення слова «образа» в російській мові (аналог - рос. обида). Зокрема, в словнику російської мови під. редакцією ОСОБА_7 образа представлена такими значеннями:

1)несправедливість, несправедливий вчинок, поведінка по відношенню до будь-кого, почуття гіркоти, досади, що викликається несправедливим, ображаючим відношенням до себе»; 2)

2)те, що викликає почуття гіркоти, досади, змушує жаліти про що-небудь. Варто відмітити, що несправедливість як ведучий компонент значення «образи» в російській мові представлена в більшості російських тлумачних словниках.

Таким чином, теоретичний аналіз словарних дефініцій дозволяє стверджувати, що спільним як для української, так і для російської мови є те, що слово «образа» має негативне емоційне забарвлення і характеризує почуття, повязане з оцінкою несправедливості у стосунках з іншою людиною.

Суд першої інстанції правильно визначив природу образи та обґрунтовано визнав, що висловлювання відповідачки на адресу позивача в присутності інших осіб: «Я не думала, что вы такая скотина», носило елементи образи по відношенню до позивача, і у даному випадку немає значення те, що це висловлювання було обумовлено роздратуванням, хвилюванням та іншим її емоційним станом .

Обгрунтовуючи розмір моральної шкоди позивач посилався на наукові розробки О Ерделевського, яким визначена формула де розмір компенсації презюмованої моральної шкоди встановлено у відносних одиницях. Абсолютний розмір такого відшкодуванні є рівним 720 кратному розміру мінімальної заробітної плати, який на час звернення до суду становив 1218 грн. І за цією формулою позивач визначив розмір моральної шкоди в сумі 43848 грн. Просив стягнути з відповідачки 21294 грн. з урахуванням того, що позивач працювала в Інституті мікробіології та імунології ім.. ОСОБА_5 НАМН України багато років. Інститут відносить до державної форми власності і має недостатній рівень фінансування.

Задовольняючи позовні вимоги про стягнення на користь позивача на відшкодування моральної шкоди 21294 грн., суд першої інстанції зазначив, що у звязку з відсутністю чітких обєктивних критеріїв для визначення розміру відшкодування моральної шкоди, суд погодився з обґрунтуваннями позивача.

Між тим, погодитися з даним висновком суду в цій частині позовних вимог не можна.

Моральна шкода це зумовлені моральними стражданнями втрати немайнового характеру. Страждання викликають певні зміни у житті особи: неможливість реалізації своїх звичок і бажань, погіршення стосунків у колективі, втрата роботи, втрата довіри близьких людей тощо. Тому, встановлюючи факт такої шкоди, слід керуватися не лише тими критеріями, які обумовлюють субєктивне сприйняття потерпілого (почуття, емоції), але й тими, які характеризують її зовнішній прояв порушення звичайного для даної людини способу життя.

Визначаючи розмір моральної шкоди на підставі формули вченого, позивач між тим не зазначив глибину своїх фізичних та душевних страждань( прості переживання, душевні страждання, страждання, повязані з фізичним болем, які були викликані висловлюванням відповідачки, не зазначив які погіршення звичайного для нього способу життя відбулися після цього, тривалість негативних наслідків та істотність вимушених змін у способі життя.

Саме суду на підставі наданих доказів надано право визначити розмір моральної шкоди, який при цьому повинен керуватися наступними принципами: умовна рівність втраченого блага і того, яке може бути надбане за конкретну суму грошей, поміркованості відповідності вимогам розважливості, розумності обєктивного відображення дійсності, справедливості неупередженого ставлення до усіх учасників процесу.

Розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більш, аніж достатнім для розумного задоволення потреб потерпілої особи і не повинен призводити до її збагачення.

Відповідно до п.5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року «Про судову практику по справам про відшкодування моральної шкоди», суд повинен зясувати, чим підтверджується факт заподіяння потерпілому моральних страждань, при яких обставинах і якими діями вони заподіяні, ступень вини заподіювача, які саме моральні страждання отримав потерпілий і в якій грошовій сумі він оцінює повязані з ними втрати.

Розмір відшкодування моральної шкоди, як зазначено в п. 9 цієї Постанови, суд визначає в межах заявлених вимог, в залежності від характеру в обєму заподіяних позивачу моральних страждань, з урахуванням у кожному конкретному випадку ступеня вини відповідача і інших обставин.

З матеріалів справи вбачається, що позивач має ступень доктора біологічних наук, у нього є наукові публікації, учні, що дає йому впевненість у тому, що він є поважною людиною. Образливе висловлювання могло заподіяти позивачу страждання, так як він відчув до себе неповагу і ця неповага була висловлена в присутності інших осіб.

Судова колегія вважає, що розмір моральної шкоди, який був стягнутий судом не відповідає принципам поміркованості, розумності та справедливості. При цьому судова колегія також вважає, що стягнення моральної шкоди у зазначеному розмірі поставить відповідача у скрутне становище. Позивач в позовній заяві посилався на те, що відповідачка працює у державній установи, яка недостатньо фінансується із державного бюджету. З апеляційної скарги вбачається, що середній заробіток відповідачки складає 3455,47 грн., що у сім разів менше суми, стягнутої за рішенням суду.

Враховуючи вище зазначене, судова колегія вважає, що розмір моральної шкоди в сумі 5000 грн. буде відповідати вимогам розумності, розважливості і справедливості.

Змінюючи рішення суду першої інстанції та зменшуючи суму стягнуту на відшкодування моральної шкоди з 21 294 грн. до 5000 грн. судова колегія виходить з вищезазначеного, а також з того, що судом першої інстанції в порушення вимог ст. 213 ЦПК України рішення в цій частині не було мотивовано.

Керуючись ст. ст. 303,304,307,309,313,317,319 ЦПК України судова колегія,

В И Р І Ш И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 задовольнити частково.

Рішення Київського районного суду м. Харкова від 03 листопада 2015 року змінити.

Зменшити стягнуту з ОСОБА_4 в рахунок компенсації завданої моральної шкоди за приниження честі, гідності, ділової репутації у вигляді образи на користь ОСОБА_3 з 21294 грн. до 5000 грн.

В іншій частині рішення залишити без змін.

Рішення набирає законної сили після його проголошення та може бути оскаржено протягом двадцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ.

Головуючий - Н.О. Міненкова

Судді - І.Г. Гальянова

- ОСОБА_2