АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа № 754/9283/15 Головуючий у суді першої інстанції: Миколаєць І.Ю.
апеляційне провадження: Доповідач - Ратнікова В.М.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 лютого 2016 року колегія суддів Судової палати в цивільних справах Апеляційного суду міста Києва в складі :

Головуючого судді - Ратнікової В.М.

суддів - Гаращенка Д.Р.

- Мазурик О.Ф.

при секретарі - Меженко А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі Апеляційного суду м. Києва від 16 листопада 2015 року про відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою відповідача ОСОБА_3 на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 08 липня 2015 року про відкриття провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и л а :

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 08 липня 2015 року відкрито провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Не погоджуючись з даною ухвалою суду першої інстанції, відповідач ОСОБА_3 подала апеляційну скаргу, в якій просила ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 08 липня 2015 року скасувати.

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 02 вересня 2015 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишено без руху на підставі ч. 3 ст. 297 ЦПК України та надано строк для усунення недоліків скарги протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали.

28 вересня 2015 року від ОСОБА_3 до Апеляційного суду м. Києва надійшла заява про роз'яснення ухвали Апеляційного суду м. Києва від 02 вересня 2015 року.

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 02 вересня 2015 року в задоволенні заяви про роз'яснення відмовлено та продовжено ОСОБА_3 процесуальний строк для усунення недоліків апеляційної скарги на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 08 липня 2015 року.

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 16 листопада 2015 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою відповідача ОСОБА_3 на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 08 липня 2015 року про відкриття провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

30 листопада 2015 року на адресу Апеляційного суду м. Києва від ОСОБА_3 надійшла заява про виправлення описки в ухвалі Апеляційного суду м. Києва від 16 листопада 2015 року про відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою відповідача ОСОБА_3 на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 08 липня 2015 року про відкриття провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Свою заяву мотивує тим, що в ухвалі Апеляційного суду м. Києва від 16 листопада 2016 року судом допущено певні описки, що можуть бути виправленими відповідно до ч. 1 ст. 291 ЦПК України. Так, в порушення вимог п. 2 ч. 2 ст. 315 ЦПК України, судом не було зазначено короткого змісту позовних вимог. Також, у вступній частині відсутнє прізвище та ініціали секретаря судового засідання, а найменування судового рішення - «Ухвала», вжито без словосполучення «Іменем України». За таких обставин, ОСОБА_3 просила вказані описки виправити.

В судове засідання заявник ОСОБА_3 не з'явилась, про день та час слухання справи повідомлялась у встановленому законом порядку, причин неявки суду не повідомила, а тому, колегія суддів вважає можливими розглядати заяву у її відсутність.

Представник позивача ОСОБА_4 ОСОБА_5 проти задоволення заяви заперечував, вважаючи її безпідставною.

Заслухавши доповідь судді Ратнікової В.М., думку представника ОСОБА_4, дослідивши подану заяву, матеріали справи, колегія суддів прийшла до висновку, що заява про виправлення описки в ухвалі Апеляційного суду м. Києва від 16 листопада 2015 року не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 219 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

Згідно п. 19 Постанови Пленуму Верховного суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» судам роз'яснено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Таким чином, під опискою слід розуміти зроблену судом механічну (мимовільну, випадкову) граматичну помилку в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адреси, зазначення дат та строків.

Як вбачається зі змісту заяви ОСОБА_3, остання просить доповнити додатковими відомостями текст ухвали Апеляційного суду м. Києва від 16 листопада 2015 року, а також внести певні зміни в її оформлення.

Тобто, заявлені ОСОБА_3 вимоги не можуть вважатися вимогами щодо виправлення описок в розумінні ст. 219 ЦПК України.

Додатково, стосовно доводів заяви по суті, колегія суддів вважає за потрібне зазначити наступне.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, ухвала суду апеляційної інстанції складається, зокрема, з описової частини із зазначенням, крім іншого, короткого змісту вимог апеляційної скарги і судового рішення суду першої інстанції.

Як вбачається з тексту ухвали Апеляційного суду м. Києва від 16 листопада 2015 року, вказані вимоги судом були дотримані, зазначено короткий зміст оскаржуваної ухвали суду першої інстанції, а саме, що це ухвала про відкриття провадження у справі, а також наведено короткий виклад вимог апелянта.

Підстави зазначати позовні вимоги в ухвалі Апеляційного суду м. Києва від 16 листопада 2015 року були відсутні, оскільки ОСОБА_3 оскаржувалося не рішення по суті позовних вимог, а ухвала про відкриття провадження.

Відповідно до ч. 5 ст. 297 ЦПК України, про відкриття або відмову у відкритті апеляційного провадження у справі, залишення апеляційної скарги без руху або повернення скарги суддя-доповідач постановляє ухвалу.

Таким чином, вбачається, що питання щодо відкриття чи відмови у відкритті апеляційного провадження за скаргою вирішується суддею -доповідачем одноособово, з огляду на що, прізвище та ініціали секретаря судового засідання у вступній частині ухвали і не зазначені.

Відповідно до ч. 1 ст. 209 ЦПК України, суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду.

Тобто, за правилом даної статті, вказана норма не поширюється на судові рішення, які, згідно процесуального законодавства, постановлюються суддею одноособово, на стадії досудового розгляду.

За наведених обставин, колегія суддів вважає, що судом, під час постановлення ухвали Апеляційного суду м. Києва від 16 листопада 2015 про відмову у відкритті апеляційного провадження, описки допущено не було та її зміст відповідає вимогам чинного законодавства.

З огляду на вказане, заява ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі Апеляційного суду м. Києва від 16 листопада 2015 року є безпідставною та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 219, 209,297, 315 ЦПК України, колегія суддів -

у х в а л и л а:

Відмовити ОСОБА_3 в задоволенні заяви про виправлення описки в ухвалі Апеляційного суду м. Києва від 16 листопада 2015 року про відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою відповідача ОСОБА_3 на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 08 липня 2015 року про відкриття провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Головуючий: Судді: