1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 335/6020/16-ц 2/335/1441/2016
про залишення позовної заяви без руху
30 травня 2016 р. суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Шалагінова А.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до Запорізької міської ради, третя особа приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу ОСОБА_2, про встановлення факту, що має юридичне значення, та визнання права власності в порядку спадкування за законом,
26 травня 2016 р. до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Запорізької міської ради, третя особа приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу ОСОБА_2, про встановлення факту, що має юридичне значення, та визнання права власності в порядку спадкування за законом.
Вивчивши подані матеріали приходжу до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху з таких підстав.
Відповідно до пунктів 3, 5, 6 частини другої статті 119 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування. Частиною четвертою цієї ж статті ЦПК України визначено, що позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.
За змістом позовної заяви, позивачем заявляється дві позовні вимоги майнового та немайнового характеру.
Серед позовних вимог позивача наявні вимоги про визнання за нею права власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3, померлого 9 липня 2015 р.
При цьому, у позовній заяві позивач також просить встановити факт її сумісного проживання зі спадкодавцем однією сім'єю з серпня 2006 р. по день його смерті.
Відповідно до розяснень, які містяться у пункті 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв'язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не про встановлення факту прийняття спадщини.
Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.
У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
При цьому, як визначено у ст. 392 Цивільного кодексу України, особа має право звернутися у суд з позовом про визнання права власності: 1) якщо це право оспорюється або не визнається іншими особами; 2) у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Передумовою для застосування ст. 392 ЦК України є відсутність іншого, крім судового, шляху для відновлення порушеного права й позов про визнання права власності у разі втрати документа, що засвідчує право власності особи на річ, подається за відсутності можливості одержати у відповідних органах дублікат правовстановлюючого документа.
Як випливає зі змісту позовної заяви, відмова приватного нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину є те, що позивачем не підтверджено родинні стосунки зі спадкодавцем.
Відтак, передумовою для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом є документ, який би підтверджував родинні відносини. Проте, позовні вимоги позивача стосуються не встановлення факту родинних відносин, а встановлення факту сумісного проживання зі спадкодавцем на час смерті.
Крім того, позивачем у позовній заяві не зазначено обставин, які б свідчили про те, що право власності не визначається або оспорюється іншими особами, або що втрачено оригінали правовстановлюючих документів та відсутня можливість одержати їх дублікати. Виходячи з цього, можливо дійти висновку, що заявлення позовної вимоги про визнання права власності взагалі є передчасним.
За таких обставин, позивачеві слід визначитися зі змістом позовних вимог в частині встановлення факту, а також навести обґрунтування позовних вимог про визнання права власності.
Крім того, у змісті позовних вимог позивач зазначає вимогу про витребування у приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу ОСОБА_2 копії спадкової справи після смерті ОСОБА_4
Таким чином, у позовній заяві позивач фактично вказує у змісті позовних вимог питання щодо витребування доказів.
Однак, як передбачено статтею 137 ЦПК України, з метою витребування доказів позивачу слід подати відповідну заяву, оформлену згідно з вимогами зазначеної статті ЦПК України.
Крім того, оскільки позовна заява містить, водночас, майновий та немайновий характер, позивачеві слід доплатити судовий збір до бюджету.
Відповідно до частини другої статті 79 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено ставку судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.
Підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено ставку судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.
При цьому, відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
В позовній заяві позовна вимога про встановлення факту носить немайновий характер, тому судовий збір за цією вимогою становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, що складає 551,20 гривень. Позовна вимога про визнання права власності на квартиру носить майновий характер, а тому судовий збір за цією вимогою (виходячи із вказаної у позовній заяві вартості спірного майна) складає 797,36 гривень.
Проте, до позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору на суму 797,36 гривень. Відтак, позивачеві слід доплатити судовий збір у розмірі 551,20 гривень, про що відповідно до вимог частини пятої статті 119 ЦПК України надати суду відповідну квитанцію.
Відповідно до частини першої статті 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.
За таких обставин, приходжу до висновку про залишення даної позовної заяви без руху із наданням позивачеві строку для усунення недоліків шляхом визначення змісту позовних вимог, викладення у позовній заяві обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, надання належним чином оформленої заяви про витребування доказів, зазначення ціни позову та доплати судового збору до бюджету.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 119121 ЦПК України,
Позовну заяву ОСОБА_1 до Запорізької міської ради, третя особа приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу ОСОБА_2, про встановлення факту, що має юридичне значення, та визнання права власності в порядку спадкування за законом залишити без руху.
Надати позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом визначення змісту позовних вимог, викладення у позовній заяві обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, надання належним чином оформленої заяви про витребування доказів, зазначення ціни позову та доплати судового збору до бюджету 5 (пять) днів з дня отримання копії ухвали, розяснивши, що у разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Шалагінова