Справа № 362/928/16-ц
Провадження 2/362/1042/16
У х в а л а

"26" лютого 2016 р. суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Орда О.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа :Гребінківська державна нотаріальна контора про визнання недійсним свідоцтва та визнання права власності в порядку спадкування,-

в с т а н о в и в :

Позивач звернулася до суду з вищезазначеною позовною заявою.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суддя вважає, що вона не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України, тому в порядку ст.121 ЦПК України її слід залишити без руху для виправлення недоліків.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору, проте в порущення вимог ч.5 ст. 119 ЦПК України позивачем не додано квитанцію про сплату судового збору.

Позивачем зазначено ціни позову в розмірі 12 136, 00 грн.

Згідно ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, а немайнового характеру, яка подана фізичною особою - 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до ст. 6 Закону України "Про Державний бюджет України на 2016 рік", мінімальна заробітна плата з 01 січня 2016 року встановлена у розмірі 1378 гривень 00 копійок.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування, вартістю майна. Відповідно до положень частини другої зазначеної статті, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», - у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Таким чином, суд наділений правом попередньо визначити позивачу розмір судового збору в межах максимальної ставки, встановленої Законом України «Про судовий збір» з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Виходячи з вищевикладеного, позивачу необхідно надати відомості, які б підтверджували дійсну реальну вартість спадкового майна та визначити ціну позову з урахуванням реальної вартості даного майна або сплатити максимальний розмір судового збору за подачу позову майнового характеру в сумі 6890 грн

Щодо вимог немайнового характеру, то позивачем до позовної заяви долучено квитанцію про сплату судового збору в сумі 487 грн 20 коп, отже позивачу необхідно надати суду оригінал про сплату судового збору в сумі 64 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 119і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України провадження у справі не може бути відкрито, а тому її слід залишити без руху для виправлення вказаних вище недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.119-121, 210 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа : Гребінківська державна нотаріальна контора про визнання недійсним свідоцтва та визнання права власності в порядку спадкування - залишити без руху.

Розяснити, що недоліки позовної заяви мають бути усунені протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

В разі невиконання вимог суду позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Орда