Номер провадження 2/331/1454/2016
У Х В А Л А

31.08.2016 р. м. Запоріжжя

Суддя Жовтневого районного суду м. Запоріжжя Світлицька В.М. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Жовтневий (Олександрівський) відділ державної виконавчої служби Запорізького міського управління юстиції про зняття арешту з майна, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, третя особа Жовтневий (Олександрівський) ВДВС Запорізького МУЮ про зняття арешту з майна.

Відповідно до ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, їх місце проживання або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів зв'язку, якщо такий відомий; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. До позовної заяви додається квитанція про оплату судового збору.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суддя приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог статей 119, 120 ЦПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тобто, при зверненні до суду з заявою про відстрочення або розстрочення судового збору особа повинна додати до такої заяви належні документи на підтвердження факту відсутності відповідних коштів для сплати судового збору.

Порушуючи питання про відстрочення сплати судового збору позивач посилається на те, що він не працює, що ускладнює сплату ним судового збору, натомість жодних доказів в обґрунтування своїх доводів та обставин, на які він посилається, не надає, у звязку з чим суд приходить до висновку про відсутність підстав для відстрочення позивачеві сплати ним судового збору.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної зави немайнового характеру, яка подана фізичною особою - ставка судового збору складає 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551 грн. 20 коп.). За подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (551 грн.20коп. 6890 грн.00 коп.).

За таких обставин, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 551, 20 грн. за позовну вимогу немайнового характеру та надати суду оригінали квитанцій про сплату судового збору.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 114 Цивільного процесуального кодексу України, позови про зняття арешту з майна пред'являються за місцезнаходженням цього майна або основної його частини.

Відповідно до п.п. 2, 3, 5, 6 ч. 2 ст. 119 Цивільного процесуального кодексу України, в позовній заяві повинні бути зазначені: ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначені докази, що підтверджують кожну обставину, якою позивач обґрунтовує свої вимоги, наявність підстав для звільнення від доказування. Відповідно до частини четвертою цієї ж статті, позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Як вбачається із заявлених позовних вимог, позивач просить суд зняти арешт та заборону відчуження нерухомого та рухомого майна, належного ОСОБА_1 по виконавчому провадженню № 31140265, однак в прохальній частині позовної заяви не зазначив майно, з якого він просить зняти арешт.

Відповідно до ч. 4 ст. 119 ЦПК України заява повинна відповідати вимогам, встановленим законом.

Відповідно до ч.1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Таким чином, суддя приходить до висновку про необхідність надання позивачу терміну для усунення зазначених недоліків шляхом надання оновленої позовної заяви.

Керуючись ч.1 ст. 121 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Жовтневий (Олександрівський) відділ державної виконавчої служби Запорізького міського управління юстиції про зняття арешту з майна залишити без руху, і надати позивачеві термін для усунення недоліків два дні з дня отримання копії ухвали.

Повідомити позивачу про необхідність усунення недоліків шляхом направлення копії даної ухвали та розяснити, що у разі не виправлення недоліків до вказаного терміну позовна заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В.М. Світлицька