Провадження №2/760/4120/16
Справа №760/8810/16-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

/про залишення позовної заяви без руху/

20 травня 2016 року Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Шереметьєва Л. А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 до Київської міської ради, треті особи: ОСОБА_5, ОСОБА_6 про поділ будинку в натурі та визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача звернувся до суду з позовом від імені позивачів і просить поділити в натурі житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1, а також визнати окремим домоволодінням квартиру №2 в зазначеному будинку, та визнати за кожним з позивачів право власності на ? частину житлового будинку.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що дана позовна заява не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст.3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 119, 120 ЦПК України позовна заява подається в письмовій формі та має відповідати вимогам, викладеним у ч. 2 даної статті.

Ціна позову, відповідно до п..2 ч.1 ст.80 ЦПК України , у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

В порушення даної норми закону в позові не приведено:

- не зазначено, якими саме діями відповідача порушуються або не визнаються права позивачів і докази цьому;

- з яких міркувань виходили позивачі, звертаючись до суду за захистом своїх прав саме до даного відповідача - Київської міської ради;

- яку форму власності з іншими співвласниками має будинок: спільну часткову чи спільну сумісну;

- яким нормативним документом визначено характеристику будинку в вигляді 2-х квартирного;

- виходячи з наявності власників іншої квартири, чому вимоги про його розподіл пред»являються до держави в особі Київської міської ради, а не до інших співвласників, власників квартири №1;

- не зазначено ціни позову, виходячи з розрахунку вартості житлового будинку, на частки якого позивачі просять визнати за ними право власності;

- до позовної заяви не додано її копій та копій всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Крім того, відповідно до ч.5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Суд перед порушенням провадження чи розглядом заяви має перевірити, чи відбулось фактичне зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Так, позов містить 2 вимоги немайнового характеру та 1 вимогу майнового характеру.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 4 «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою судовий збір сплачується за ставкою - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня календарного року в якому відповідно заява подається до суду.

Відповідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, розмір судового збору становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, тобто 551 грн. 20 коп..

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору, не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві або залишення заяви без розгляду.

Закон України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» визначає, що з 01 січня 2016 року розмір мінімальної заробітної плати складає 1 378,00 гривень.

Виходячи з цього, позивачами має бути сплачено 1 102 грн. 40 коп. судового збору за вимоги немайнового характеру та 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати за вимогу майнового характеру на:

-р/р №0010, утримувач коштів УДК у Солом`янському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26077951, банк отримувача ГУДКУ у м. Києві, код банку отримувача (МФО) 820019, код класифікації доходів бюджету 22030001, призначення платежу: 22030101; 050, «судовий збір», Солом`янський р/с., 02896762.

Керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 до Київської міської ради, третя особа: ОСОБА_5, третя особа: ОСОБА_6 про поділ майна в натурі та визнання права власності залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали.

Недоліки позовної заяви, викладені в даній ухвалі, мають бути усунуті шляхом подання належно оформленої позовної заяви.

Ухвала в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення чи протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали, постановленої без участі особи, яка її оскаржує.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя