overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 212/5443/16-ц
У Х В А Л А

15 вересня 2016 року м. Кривий Ріг Суддя Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

14 вересня 2016 року позивачка ОСОБА_2 звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, згідно вимог статті 121 ЦПК України, оскільки вона не відповідає вимогам ч.5 ст. 119 Цивільного процесуального кодексу України, а саме: при зверненні до суду позивачем не сплачено судовий збір.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір», за подання позову немайнового характеру фізичною особою судовий збір сплачується у розмірі 0,4 мінімальної заробітної плати, що станом на 14.09.2016 року становить 551,20 грн.

Судовий збір підлягає сплаті за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: Управління Державної казначейської служби України у Жовтневому районі м. Кривого Рогу Дніпропетровської області

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38031627

Банк отримувача: ГУ УДКСУ у Дніпропетровській області, м. Дніпропетровськ

Код банку отримувача (МФО): 805012

Рахунок отримувача: 0022

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Крім того, відповідно до ст.119 ЦПК України у позовній заяві повинні не лише міститься позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Так, відповідно до ч.10 ст.110 ЦПК України, позови до відповідача, який не має в Україні місця проживання чи перебування, можуть пред'являтися за місцезнаходженням його майна або за останнім відомим зареєстрованим місцем його проживання чи перебування в Україні.

Так, позивачка у позовній заяві зазначає, що останнім відомим місцем мешкання (перебування) відповідача є АДРЕСА_1, однак не надає жодного доказу на підтвердження цих обставин.

Також позивачка у позовній заяві зазначає, що відповідач є громадянином ОСОБА_4 Республіки Пакистан та повернувся на проживання до зазначеної Держави, однак не вказує адреси його проживання, що, у разі відкриття провадження у справі, унеможливить звернення суду України із судовим дорученням про надання правової допомоги до іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 119, 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: М. В. Зімін
Справа № 212/4784/16-ц
С У Д О В И Й Н А К А З
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 вересня 2016 року м. Кривий Ріг
Суддя Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Ваврушак Н. М., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпропетровськгаз збут» про видачу судового наказу та стягнення з ОСОБА_2 заборгованості за спожитий природний газ, -
Наказ може бути оскаржений протягом 10 днів, починаючи із дня його отримання шляхом подачі заяви про його скасування у Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу.
Суддя: Н. М. Ваврушак
Відповідно до статті 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.
Згідно зі статтею 104 ЦПК України, днем отримання боржником копії судового наказу є дата, зазначена у поштовому повідомленні про вручення. У разі якщо боржник відмовляється від отримання копії судового наказу або відсутній за вказаною адресою, днем отримання боржником копії судового наказу є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову боржника отримати копію судового наказу чи відмітки про відсутність боржника за вказаною адресою.
Відповідно до статті 105-1 ЦПК України, заява про скасування судового наказу розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви.
У разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання (стаття 106 ЦПК України).
Судовий наказ набрав чинності "____" ________________ 20 року.
Судовий наказ може бути пред'явлений до виконання протягом одного року з дня набрання чинності.
Судовий наказ виданий „___"_____________20___ року
Суддя Н. М. Ваврушак
СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
пр. № 2/759/421/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 лютого 2016 року Святошинський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Зайця Т.О. при секретарі Ковтун М.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про розірвання шлюбу. Зазначає, що 24.11.2007 року між сторонами укладений шлюб, від якого вони мають дитину: ОСОБА_3, 2009 р.н. Зазначає, що сімейне життя у сторін не склалося через різні погляди на сімейні цінності, між сторонами втрачено взаємні почуття любові та поваги один до одного, з липня 2014 р. подружні відносини сторони не підтримують, спільного господарства не ведуть, майнових спорів немає, проживають окремо, подальше спільне проживання та збереження шлюбу позивач вважає неможливим.

Позивач в судове засідання не з'явився, в позові просив розглядати справу за його відсутності.

Відповідач в судовому засіданні заперечувала проти позову.

Судом надавався сторонам строк для примирення, проте сторони не примирилися і позивач продовжує наполягати на розірванні шлюбу.

Заслухавши пояснення відповідача та дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість позову.

Судом встановлено, що сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі з 24.11.2007 року, від шлюбу мають малолітню доньку: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4 (а. с. 6-7 - копії свідоцтв про укладення шлюбу та про народження). Сторони не підтримують шлюбних відносин, не ведуть спільного господарства, спільного бюджету не мають. Позивач не бажає зберегти сім'ю, сторонами не вчиняються дії для її збереження. На час розгляду справи шлюб є формальним, а сім'ї фактично не існує і зберегти її немає можливості.

Згідно ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка (ч.ч. 3, 4 ст. 56 СК).

Суд вважає обґрунтованими причини, що спонукали позивача на розірвання шлюбу, подальше спільне життя подружжя та збереження сім'ї стали неможливими і суперечить їх інтересам, що в силу ч. 2 ст. 112 СК України є підставою для розірвання шлюбу..

Керуючись ст.ст. 212-215 ЦПК України, ст.ст. 104, 105, 110, 112 СК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Розірвати шлюб, що зареєстрований 24.11.2007 року відділом реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстиції м. Києва між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, про що в книзі реєстрації шлюбів зроблений запис № 1886.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги та може бути оскаржене до апеляційного суду м. Києва через районний суд, шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

СУДДЯ Т.О. ЗАЄЦЬ
провадження № 2-о/151/55/16
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.09.2016 року

Чечельницький районний суд Вінницької області

в складі: головуючої судді Гарник М.С.

при секретарі Сутовській А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в селищі Чечельник цивільну справу за заявою ОСОБА_1, заінтересована особа Куренівська сільська рада Чечельницького району Вінницької області, про встановлення факту родинних відносин,-

У СТА Н О В И В :

31.08.2016 року заявниця ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин, між нею та померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 як правнучки з прабабкою. Встановлення даного факту родинних відносин заявниці необхідне для того, щоб реалізувати своє спадкове право.

Прямих доказів, які могли б підтвердити їх спорідненість не збереглося .Заявниця вказує, що документ, який би міг підтвердити факт народження її матері та бабки не зберігся. На сьогодні виникла необхідність підтвердження родинних відносин заявниці із померлою ОСОБА_2, у зв'язку з чим заявниця звернулася до суду. Належно повідомлена заявниця ОСОБА_1 у судове засідання не з'явилася, надавши суду заяву про розгляд справи без її участі, вимоги підтримує у повному обсязі.

Представник заінтересованої особи Куренівської сільської ради у судове засідання не з"явився. Сільський голова села Куренівка М.С.Пипко направив до суду письмову заяву, в якій просить задоволити заяву.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що заява підлягає до задоволення повністю по слідуючим підставам.

Відповідно ст. 256 ЦПК України суд може встановити юридичні факти, що мають юридичне значення.

Як вбачається із заяви, та довідки Куренівської сільської ради №186 від 29.08.2016 року (а.с.14) заявниця ОСОБА_1 та померла ОСОБА_2 знаходяться у родинних відносинах, як правнучка з прабабкою по материнській лінії.

Рішенням Чечельницького районного суду від 17.02.2016 року (а.с.13) заявниці продовжено строк, для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 На переконання суду, зазначені докази доводять факт родинних відносин між померлою ОСОБА_2 та заявницею ОСОБА_1, як прабабки із правнучкою. Керуючись ст. ст. 10, 60, 212-215, 256, 259 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

заяву задоволити повністю.

Встановити факт, що ОСОБА_1 являється правнучкою померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Вінницької області протягом десяти днів з дня його винесення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя :підпис

З оригіналом вірно.Суддя М.С.Гарник
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-н/753/768/16
СУДОВИЙ НАКАЗ
"20" грудня 2016 р. Суддя Даниленко В.В. Дарницького районного суду м. Києва
розглянувши заяву Комунального підприємства з експлуатації і ремонту житлового фонду "Житло-сервіс"
про видачу наказу про стягнення з ОСОБА_2 4217,51грн. боргу.
відповідно до ст.ст. 526, 610, 625 ЦК України ст.ст. 62, 66, 67, 68 Житлового кодексу України та керуючись ч.1 п.3 ст. 96, ст.ст. 99, 102, 103 ЦПК України,
3.Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Строк пред'явлення до виконання - три роки.
Суддя ____________________ В.В. ДАНИЛЕНКО
(підпис) ініціали, прізвище судді, який видав судовий наказ
Згідно зі статті 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування.
Відповідно до статті 106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання та за наявності даних про отримання боржником копії наказу, судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Відповідно до статті 105-1 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку встановленого ч. 1 ст. 105 цього Кодексу залишається без розгляду, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.
Заява про скасування судового наказу розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви.
Судовий наказ набрав чинності "_____" ________________ 20 року.
Суддя ____________________ В.В. ДАНИЛЕНКО
Відмітки про виконання судового наказу
Дата надходження судового наказу на виконанняПовне найменування установи, підприємства, організації, в якому знаходиться судовий наказ на виконанніЗагальна сума, відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої служби чи стягувачевіПідстава повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства, організації (з прикладанням печатки)Примітки
Інші відмітки ____________________________________________________________________________________
__________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-р/753/45/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" грудня 2016 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді Коренюк А.М.

при секретарі Леонтьєва В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в міста Києві заяву ОСОБА_2 про роз»яснення рішення Дарницького районного суду від 24 грудня 2014 року по справі за її позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання права власності, суд -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 24 грудня 2014 року, яке набуло чинності, позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено: визнано за нею право власності на 1/3 частину житлового будинку АДРЕСА_1.

ОСОБА_2 на підставі ст. 221 ЦПК України звернулась до суду із заявою про роз»яснення зазначеного рішення, посилаючись на те, що воно не є зрозумілим, й просить надати роз»яснення щодо його змісту в частині підстави набуття майна - у порядку спадкування.

Сторони в судове засідання не з»явились, належним чином повідомлені про час та місце його проведення, проте їх неявка відповідно до ч.3 ст. 221 ЦПК України не перешкоджає розглядові даного процесуального питання.

Відповідно до ч.1 ст. 221 ЦПК України, якщо рішення суду є незрозумілим для осіб, які брали участь у справі, або для державного виконавця, суд за їхньою заявою постановляє ухвалу, в якій роз»яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Судом встановлено, що вказане рішення суду, яке не є зрозумілим для позивача, набуло чинності, й за ОСОБА_5 визнано право власності на 1/3 частину житлового будинку АДРЕСА_1.

Це право набуто ОСОБА_5 в порядку спадкування.

Суд, дослідивши матеріали справи, матеріали заяви, у їх сукупності, всебічно та повно з»ясувавши фактичні обставини, на яких вона ґрунтується, об»єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню - роз»ясненню рішення Дарницького районного суду м. Києва, не змінюючи при цьому його змісту.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 221 ЦПК України, з урахуванням постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», суд -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_2 про роз»яснення рішення суду задовольнити.

Роз»яснити рішення Дарницького районного суду м. Києва від 24 грудня 2014 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання права власності:

«Визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/3 частину житлового будинку АДРЕСА_1, у порядку спадкування.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Копію ухвали направити заявнику, заінтересованим особам невідкладно після її оголошення.

СУДДЯ:
Номер провадження 2/754/4257/16
Справа №754/7927/16-ц
22 грудня 2016 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого - судді Грегуль О.В.
при секретарі - Сивенко В.В.
з участю адвоката - Левченкової О.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,
Позивачка звернувшись до суду з вищевказаним позовом, просить розірвати укладений нею із відповідачем шлюб, посилаючись на припинення шлюбних відносин.
У судовому засіданні адвокат позивачки позов підтримав і просив про його задоволення.
Відповідач у судове засідання не з'явився і доказів про поважність причин своєї неявки, суду не надав, хоча про час і місце розгляду справи, неодноразово повідомлявся належним чином за місцем своєї реєстрації, що підтверджується наявними в матеріалах справи, зворотними поштовими повідомленнями.
Суд вважає, що відповідачка не з'явився у судове засідання без поважних причин.
Адвокат позивачки не заперечував проти заочного розгляду справи.
З урахуванням положень ст. ст. 74-77, 169, 224 ЦПК України та з метою уникнення затягування розгляду справи, суд вважає, що в матеріалах справи, є достатньо даних про права та взаємовідносини сторін по справі, для її розгляду по суті заочно за відсутності відповідача.
Заслухавши думку адвоката, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд у судовому засіданні встановив наступне.
Відповідно до наявної в матеріалах справи, копії свідоцтва про укладення шлюбу від 11.11.2011 року, сторони зареєстрували шлюб у цей же день.
Як вказує адвокат позивачки, остання з відповідачем сімейно-шлюбних відносин не підтримує, спільного господарства не веде і не має наміру поновлювати шлюбні відносини з відповідачем.
Будь-яких доказів у спростування позовних вимог про розірвання шлюбу, відповідач суду не надав і судом таких доказів не здобуто.
Суд вважає, що вищевикладене дає правові підстави для висновку, що подальше спільне життя сторін по справі, як подружжя і збереження їх шлюбу суперечить їх інтересам, що в свою чергу має істотне значення.
Згідно з ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
За таких обставин, позов підлягає задоволенню.
Судові витрати та витрати при реєстрації розірвання шлюбу, адвокат позивачки просив покласти на позивачку.
Керуючись ст. ст. 4-11, 209, 213-215, 224-228 ЦПК України,
Позов ОСОБА_2 задовольнити.
Шлюб укладений 11.11.2011 року між ОСОБА_3 і ОСОБА_2 (після реєстрації шлюбу їй присвоєно прізвище ОСОБА_2), який був зареєстрований Центральним відділом державної реєстрації шлюбів міста Києва з державним Центром розвитку сім'ї, актовий запис № 3748, розірвати.
Судові витрати та витрати при реєстрації розірвання шлюбу, покласти на ОСОБА_2.
ОСОБА_3 звільнити від сплати витрат при реєстрації розірвання шлюбу.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення. Заява про перегляд заочного рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня отримання його копії.
СУДДЯ:
МАЛИНОВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОСОБА_1
Номер провадження №2з/521/303/16
УХВАЛА

13 вересня 2016 року м. Одеса

Суддя Малиновського районного суду м. Одеси Жуган Л.В., дослідивши клопотання про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 12.09.2016 року, звернувся до Малиновського районного суду м. Одеси з позовом до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди.

Разом із позовною заявою, представником позивача за довіреністю ОСОБА_4 було подано до суду клопотання про забезпечення позову, згідно якого позивач просить суд накласти арешт на майно, яке належить на праві власності ОСОБА_3, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1.

Обгрунтовуючи подану заяву, ОСОБА_2 зазначив, що 25.01.2016 року ОСОБА_3, керуючи транспортним засобом ВАЗ 21154, державний номер НОМЕР_1 по вул. Середній, у м. Одесі, не врахував дорожню обстановку, не дотримався безпечної дистанції, внаслідок чого допустив зіткнення з автомобілем ФОРД, державний номер НОМЕР_2, під керуванням ОСОБА_2 Внаслідок ДТП автомобілі отримали механічні пошкодження.

Позивач також вказує, що в результаті ДТП йому була завдана шкода у розмірі 7017,02 грн., яку відповідач відмовляється сплачувати вже протягом 9 місяці, у звязку з чим позивач припускає, що відповідач не збирається виконувати рішення суду добровільно, у разі задоволення позовних вимог.

Дослідивши клопотання про забезпечення позову, суд вважає, що підстави для його задоволення відсутні.

Відповідно до ст. 151 ЦПК України забезпечення позову за заявою осіб, які беруть участь у справі, допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення позову, може утруднити або зробити неможливим виконання рішення.

На підставі п. 1 ч. 1 ст. 152 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або інших осіб.

Суд враховує, що позивачем не надано до суду відомостей про належність відповідачу ОСОБА_3 на праві власності будь-якого майна, його вартості, на яке можливо накласти арешт.

Відсутність зазначених відомостей у клопотанні позивача про забезпечення позову, позбавляє суд дійти висновку про наявність достатньо обґрунтованого припущення, що невжиття заходів забезпечення позову може у майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, а також робить неможливим виконання такої ухвали.

З урахуванням вищевикладеного клопотання про забезпечення позову не підлягає задоволенню судом.

Керуючись ст. 151-153 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Одеської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Л.В. Жуган