Справа № 515/2040/16-ц
Провадження № 2/515/3501/16
Татарбунарський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

про залишення позовоної заяви без руху

14 грудня 2016 року Суддя Татарбунарського районного суду Одеської області Семенюк Л.А., розглянувши позовну заяву виконавчого комітету Татарбунарської міської ради, за участю третіх осіб на стороні позивача ОСОБА_1 ДАБІ в Одеській області, Головного управління держпродспоживслужби в Одеській області в Татарбунарському районі до ОСОБА_2 про припинення незаконної господарської діяльності в частці домоволодіння по вулиці Лесі Українки,35,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просить зобовязати відповідача ОСОБА_2 припинити підприємницьку господарську діяльність, а саме використання житлової частки домоволодіння по вулиці Лесі Українки, 35 в якості кафе-піцерія.

За інформацією про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи відповідача, яка надійшла до суду 14 грудня 2016 року, ОСОБА_2 зареєстрована ІНФОРМАЦІЯ_1.

Ознайомившись з позовною заявою та матеріалами, доданими до неї, вважаю, що зазначена заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.ст. 119, 120 ЦПК України.

Відповідно до ст. 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Згідно ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити імя представника позивача, якщо позовна заява подається представником, містити поштовий індекс позивача та відповідача, номери засобів звязку, якщо такі відомі, однак в позовній заяві не зазначено поштовий індекс та засоби звязку позивача, не конкретизована одна із третіх осіб на стороні позивача, оскільки вказано: Головне управління держпродспоживслужби в Одеській області та, одночасно, в Татарбунарському районі, адреса зазначена лише одна, номер засобу зв'язку також відсутній.

Також суддя звертає увагу на те, що від змісту позовної заяви залежить позиція відповідача, який як і позивач, має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаним з тим, які вимоги до нього заявлені та з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Між тим, назва позову «про припинення незаконної господарської діяльності в в частці домоволодіння по вулиці Лесі Українки,35«, не збігається з вимогами, викладеними в резолютивній частині позову, а саме:«зобовязати відповідача ОСОБА_2 припинити підприємницьку господарську діяльність, а саме використання житлової частки домоволодіння по вулиці Лесі Українки, 35 в якості кафе-піцерія». Тому, позивачу необхідно конкретизувати свої позовні вимоги, оскільки право визначення предмета позову належить лише позивачу, який сам обирає спосіб захисту свого права.

Частиною третьою ст.119 ЦПК України передбачено, що позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання. Дата є важливим реквізитом заяви, а тому її потрібно вказувати точно та обовязково, однак в позові не зазначена дата його подання.

Крім того, в порушення вимог ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно з п.п. 1 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VІ(із відповідними змінами), за подання до суду юридичною особою позовної заяви немайнового характеру судовий збір сплачується за ставкою 1 розмір мінімальної заробітної плати.

Відповідно до абз. 2, 3 п. 26 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, з урахуванням внесених змін і доповнень від 25 вересня 2015 року, відповідно до ч. 2 ст. 9 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VІ «Про судовий збір», суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв'язку з цим, суд повинен перевірити, щоби платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги) в оригіналі, містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного доручення (пункт 2.14 Інструкції «Про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті», затвердженої постановою Правління Національного банку України від 21 січня 2004 року № 22 (зі змінами).

В порушення вищезазначених вимог закону, позивачем долучено до позову не оригінал, а лише копію платіжного доручення про сплату судового збору від 21 вересня 2016 року за позовом ВК Татарбунарської міської ради до ОСОБА_3 та ОСОБА_2, в той час як в позові значиться лише один відповідач ОСОБА_2, тому виникають сумніви щодо належності долучення вказаного платіжного доручення до справи, яка надійшла до суду.

Перелічені недоліки позовної заяви та документу про сплату судового збору, унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження по справі та подальший розгляд справи і ухвалення законного та обґрунтованого рішення.

Вважаю за необхідне звернути увагу на розяснення Пленуму Верховного Суду України, які викладені у п. 7 постанови від 12 червня 2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», відповідно до яких позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК, у зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Згідно ч. 1 ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України або не сплачено судовий збір, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Таким чином, враховуючи викладене, вважаю, що позовна заява виконавчого комітету Татарбунарської міської ради, за участю третіх осіб на стороні позивача ОСОБА_1 ДАБІ в Одеській області, Головного управління держпродспоживслужби в Одеській області в Татарбунарському районі до ОСОБА_2 про припинення незаконної господарської діяльності в частці домоволодіння по вулиці Лесі Українки,35 підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, вказаних вище протягом п'яти днів з дня отримання позивачем копії наявної ухвали.

Крім того, вважаю за необхідне попередити позивача, що в разі не усунення порушень закону, допущених при подачі позовної заяви до встановленого законом строку, позов буде вважатися не поданим, та повернутий позивачеві.

Спосіб усунення недоліків позовної заяви полягає в поданні позовної заяви у вигляді окремого документу з виправленими недоліками, зазначеними в наявній ухвалі суду з наданням її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суддя,

у х в а л и в:

Позовну заяву виконавчого комітету Татарбунарської міської ради, за участю третіх осіб на стороні позивача ОСОБА_1 ДАБІ в Одеській області, Головного управління держпродспоживслужби в Одеській області в Татарбунарському районі до ОСОБА_2 про припинення незаконної господарської діяльності в частці домоволодіння по вулиці Лесі Українки,35 - залишити без руху.

Повідомити виконавчий комітет Татарбунарської міської ради про необхідність виправлення недоліків позовної заяви протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі усунення недоліків у встановлений судом строк позовна заява вважатиметься поданою у день її первісного подання до суду, в іншому разі вона вважатиметься неподаною, і її буде повернуто.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Семенюк