Справа № 541/2841/16-ц
Провадження № 2/541/1331/2016
У х в а л а

15 грудня 2016 року м. Миргород

Суддя Миргородського міськрайонного суду Полтавської області Городівський О.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 Державного кадастрового реєстратора про визнання Державного акту на право власності на земельну ділянку (пай) недійсним

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3,-

В с т а н о в и в:

13 грудня 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вищевказаною позовною заявою.

Дослідивши зміст позовної заяви та доданих до неї документів суд доходить висновку, що позов підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України та має недоліки, що перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Позивачкою заявлено три позовних вимоги, а саме:

●вимога майнового характеру - підтвердити право власності на земельну ділянку (пай);

●вимога немайнового характеру - визнати недійсним та скасувати Державний акт на право власності на земельну ділянку (пай);

●вимога про стягнення моральної шкоди з відповідача за допущені помилки.

Відповідно до пп.1 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви майнового характеру, фізичною особою сплачується судовий збір - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відповідно до пп.2 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви немайнового характеру, фізичною особою сплачується судовий збір -

0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Згідно п. 12 Постанови Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, у випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Доданий до матеріалів позовної заяви розрахунковий документ підтверджує сплату грошових коштів у сумі 1032 грн. 00 коп., що становить 1% від ціни позову (згідно довідки Управління Держгеокадастру вартість земельної ділянки, що предметом спору становить 103 193 грн. 37 коп.), тобто позивачем було сплачено судовий збір за вимогу майнового характеру.

Для відкриття провадження по справі позивачу необхідно доплатити судовий збір за вимогу немайнового характеру у розмірі 551 грн. 20 коп. та за вимогу про відшкодування моральної шкоди у розмірі 551 грн. 20 коп.

Крім того, позовна вимога в частині підтвердження права власності на земельну ділянку (пай) сформульовано некоректно та підлягає уточненню, так як зі змісту ст.ст. 16, 392 ЦК України, вбачається за доцільне звернутися до суду з вимогою саме про визнання права власності, а не його підтвердження.

Позовна вимога про відшкодування моральної шкоди не містить розміру шкоди, яку на думку позивача слід стягнути з відповідача на його користь,а також дана вимога предявлена до неналежного відповідача, оскільки відповідно до п. 10-1 Постанови Пленуму Верховного суду України № 4 в редакції від 27.02.2009 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», при вирішенні спору про відшкодування моральної шкоди, заподіяної громадянинові незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, його посадовими або службовими особами, судам слід виходити з того, що зазначений орган має бути відповідачем у такій справі.

Згідно п. 2 Постанови Пленуму ВСУ №7 від 16.04.2004 року «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ», за загальним правилом розмежування компетенції судів з розгляду земельних та пов'язаних із земельними відносинами майнових спорів відбувається залежно від суб'єктного складу їх учасників. Ті земельні та пов'язані із земельними відносинами майнові спори, сторонами в яких є юридичні особи, а також громадяни, що здійснюють підприємницьку діяльність без створення юридичної особи і в установленому порядку набули статус суб'єкта підприємницької діяльності, розглядаються господарськими судами, а всі інші - в порядку цивільного судочинства, крім спорів, зокрема, щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень при реалізації ними управлінських функцій у сфері земельних правовідносин, вирішення яких згідно з пунктами 1, 3 частини першої статті 17 Кодексу адміністративного судочинства віднесено до компетенції адміністративних судів.

Також у вступній частині позову третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору вказується ОСОБА_3, особа на імя якої виданих Державний акту на спірну земельну ділянку, тобто яка являється суб'єктом спірних матеріальних правовідносин і не може мати статус третьої особи.

Враховуючи вищевикладене з метою процесуальної економії та забезпечення ефективного судового розгляду та швидкого захисту порушених прав, позивачу необхідно уточнити імя чи найменування належного відповідача.

Насамкінець, в порушення вимог п. 4 ч.2 ст. 119 ЦПК України, позивачем у вступній частині позовної заяви не вказана ціна позову.

Вивчивши матеріали заяви та враховуючи те, що за правилами ч.1 ст. 122 ЦПК України суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому цим Кодексом, вважаю, що дана заява оформлена з порушеннями вимог ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до положень ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119, 120 ЦПК України, або не оплачено судовий збір, постановляє ухвалу в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє заявника і надає йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи те, що дана заява оформлена з порушеннями вимог ст. 119 ЦПК України, її необхідно залишити без руху, а заявникові надати строк, що не перевищує 5 днів з дня отримання ним ухвали, для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Керуючись ст.ст.119, 121 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 Державного кадастрового реєстратора про визнання Державного акту на право власності на земельну ділянку (пай) недійсним, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 залишити без руху.

Надати позивачу строк, що не перевищує 5 днів з дня отримання ним ухвали, для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Копію ухвали направити позивачу для відому та розяснити, що у разі неусунення виявлених недоліків у зазначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною і підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:ОСОБА_4