У Х В А Л А

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ (ЗАЯВИ) БЕЗ РУХУ

30.08.2016 місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Придачук О.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, в інтересах якої діє представник адвокат ОСОБА_2, до товариства з обмеженою відповідальністю «Казка» про стягнення заборгованості із заробітної плати у вигляді надурочних, доплати за роботу в нічний час, компенсацію втрати частини заробітної плати (надурочних, оплати роботи в нічний час) у зв»язку з порушенням терміну її виплати, компенсацію втрати частини заробітної плати, присудженої рішенням суду у зв»язку з порушенням терміну її виплати, середнього заробітку (відшкодування) за час затримки розрахунку при звільненні,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1, в інтересах якої діє представник адвокат ОСОБА_2, звернулася до суду із позовом до ТОВ «Казка» про стягнення заборгованості із заробітної плати у вигляді надурочних, доплати за роботу в нічний час, компенсацію втрати частини заробітної плати (надурочних, оплати роботи в нічний час) у зв»язку з порушенням терміну її виплати, компенсацію втрати частини заробітної плати, присудженої рішенням суду у зв»язку з порушенням терміну її виплати, середнього заробітку (відшкодування) за час затримки розрахунку при звільненні.

Представником позивача адвокатом ОСОБА_2 заявлено клопотання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, мотивуючи тим, що на даний час вона перебуває у важкому матеріальному становищі, оскільки перебуває у відпустці по догляду за дитиною і її щомісячний дохід складає допомога при народженні дитини в розмірі 860 грн., а тому майновий стан позивача не дозволяє понести витрати на сплату судового збору.

Відповідно до ч. 3 ст. 82 ЦПК України, враховуючи майновий стан сторони, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Єдиною підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору, згідно названих норм закону, є майновий стан заявника.

Як доказ незадовільного майнового становища представником позивача долучено довідку про отримання ОСОБА_1 допомоги при народженні дитини в розмірі 860 грн.

Водночас, суд вважає, що така довідка не може свідчити про реальний майновий стан позивача, оскільки вказана довідка є лише підтвердженням отримання певного виду доходу, та не свідчить про відсутність інших видів доходів, зокрема, враховуючи ту обставину, що з матеріалів позовної заяви вбачається, що інтереси позивача представляє адвокат за договором, послуги якого оплачує позивач.

Таким чином, представником позивача не надано відповідних доказів, які свідчать про незадовільне (скрутне) матеріальне становище позивача.

Невмотивоване звільнення від оплати повністю або частково, відстрочення або розстрочення сплати судових витрат утворить дискримінаційне становище по відношенню до інших субєктів звернення до судового захисту.

А тому у зв»язку з необґрунтованістю клопотання позивача, суддя вважає, що підстави для звільнення від сплати судового збору відсутні, відтак клопотання представника позивача про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню.

За таких обставин зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст.ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до ч.5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до п.п.1 п.1 ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою-підприємцем слід сплатити судовий збір в розмірі 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

При цьому суд констатує, що позивачем не зазначено ціни позову та не додано розрахунку заборгованості із заробітної плати, станом на день подачі позовної заяви, у вигляді надурочних, доплати за роботу в нічний час, компенсацію втрати частини заробітної плати (надурочних, оплати роботи в нічний час) у зв»язку з порушенням терміну її виплати, компенсацію втрати частини заробітної плати, присудженої рішенням суду у зв»язку з порушенням терміну її виплати, середнього заробітку (відшкодування) за час затримки розрахунку при звільненні, про стягнення яких просить позивач.

Також, позивачем заявлено вимогу про стягнення з відповідача моральної шкоди в розмірі 30000,00 грн.

Відповідно до п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується.

Однак, позивачем, жодним чином не мотивовано в чому полягає моральна шкода, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується.

Зважаючи на викладене, приходжу до висновку, що дану позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк, протягом якого він повинен усунути вказані недоліки та подати заяву із врахуванням зазначених в ухвалі недоліків.

Керуючись ст. 121 ч. 1 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1, в інтересах якої діє представник адвокат ОСОБА_2, до товариства з обмеженою відповідальністю «Казка» про стягнення заборгованості із заробітної плати у вигляді надурочних, доплати за роботу в нічний час, компенсацію втрати частини заробітної плати (надурочних, оплати роботи в нічний час) у зв»язку з порушенням терміну її виплати, компенсацію втрати частини заробітної плати, присудженої рішенням суду у зв»язку з порушенням терміну її виплати, середнього заробітку (відшкодування) за час затримки розрахунку при звільненні - залишити без руху.

Розяснити позивачу необхідність усунення вказаних недоліків до 20 вересня 2016 року та попередити, що в противному разі позовна заява буде рахуватись неподаною та повернута.

Ухвала остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_3