Провадження №2/200/4244/16
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

10 жовтня 2016 року місто Дніпро

Суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Женеску Е.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах малолітнього сина ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, треті особи: Управління-служба у справах дітей Шевченківської районної у м. Дніпрі ради, Сьома Дніпропетровська державна нотаріальна контора про визнання права власності,зобовязання видати свідоцтва і зареєструвати права , -

В С Т А Н О В И В:

07 жовтня 2016 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська із позовною заявою до ОСОБА_3, ОСОБА_4, треті особи: Управління-служба у справах дітей Шевченківської районної у м. Дніпрі ради, Сьома Дніпропетровська державна нотаріальна контора про визнання права власності,зобовязання видати свідоцтва і зареєструвати права.

Разом з позовною заявою позивач надав заяву у якій просить відстрочити сплату судового збору.

Відповідно до ст. 10 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», ч.1 ст. 82 ЦПК України, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Дослідивши матеріали позовної заяви, заяву та додані до неї документи, суд дійшов висновку про відсутність достатніх підстав для задоволення вимоги позивача про відстрочення сплати судового збору, оскільки ним не надано жодного підтвердження щодо підстав для відстрочення сплати судового збору.

Суд оглянувши матеріали позовної заяви вважає за необхідне залишити заяву без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст. ст. 119, 120 ЦПК України, виходячи з наступного.

Згідно зі ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; імя (найменування) позивача і відповідача, а також імя представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів звязку, якщо такий відомий; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання. Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до ЗУ «Про судовий збір» від 08.07.2011 р. за N 3674-VI за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати - 551, 20 грн., та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати 6890 грн.

Як вбачається із змісту позовної заяви, позивач просить визнати право власності на частину квартири, але при цьому не посилається на доказ в підтвердження вартості квартири, а тому враховуючи те, що ціну позову позивачем не підтверджено та заявлено вимоги щодо визнання права власності на частину квартири, суд позбавлений можливості визначити відповідну суму судового збору.

А тому позивачу необхідно у позовній заяві зазначити якими документами підтверджується вартість майна, та надати документи в підтвердження ціни позову. У разі відсутності відповідних документів щодо підтвердження ціни позову, відповідно до ст. 80 ЦПК України сплатити судовий збір у максимальному розмірі, а саме: не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, та надати суду документ на підтвердження його сплати в оригіналі.

Як вбачається із прохальної частини позову позивачем заявлено вимоги до третьої особи Сьомої Дніпропетровської державної нотаріальної контори, однак позов це звернення через суд до відповідачів із захистом порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу, а тому позивачу необхідно конкретизувати свої позовні вимоги.

Крім того, відповідно до ст.. 120 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяв її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідності до кількості сторін у справі.

Згідно зі ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання позивача ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору залишити без задоволення.

Позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах малолітнього сина ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, треті особи: Управління-служба у справах дітей Шевченківської районної у м. Дніпрі ради, Сьома Дніпропетровська державна нотаріальна контора про визнання права власності,зобовязання видати свідоцтва і зареєструвати права, - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, п'ять днів з дня отримання позивачем ухвали, в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Е.В. Женеску