Справа № 199/5950/16-ц
У Х В А Л А

іменем України

30 серпня 2016 року м. Дніпро

Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська у складі головуючого судді Сенчишина Ф.М., розглянувши заяву позивача про вжиття заходів забезпечення позову у цивільний справі за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю охоронне підприємство «ВЕТО» та ОСОБА_3 про стягнення відшкодування майнової та моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою суду від 23 серпня 2016 року відкрите провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю охоронне підприємство «ВЕТО» та ОСОБА_3 про стягнення відшкодування майнової та моральної шкоди.

Позивачі через представника подали до суду заяву, за якою просять з метою забезпечення позову для запобігання утруднення чи неможливості виконання рішення суду до вирішення справи по суті накласти арешт на грошові кошти Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕТО» в розмірі 337593,12 грн., що знаходяться на банківських рахунках. В обґрунтування своєї заяви посилаються на те, що загальний розмір позовних вимог ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ТОВ «ВЕТО» та ПАТ «СК «Країна» становить 387093,12 грн., з яких 49 500,00 грн. підлягає стягненню з ПАТ «СК «Країна», решта - 337593,12 грн. підлягає стягненню з ТОВ «ВЕТО». Розмір позовних вимог підтверджено доказами, доданими до матеріалів цивільного позову. В ході тривалого судового розгляду заявлених позовних вимог постав очевидним факт того, що всі дії відповідача ТОВ «ВЕТО» та його представників у судовому процесі спрямовані на якомога довше затягування фактичного відшкодування завданої шкоди, що свідчить про свідоме ухилення від добровільного виконання деліктного зобовязання. Вважають, що існує реальна загроза того, що ТОВ «ВЕТО» може вчиняти дії, спрямовані на ухилення від виконання рішення суду, що в свою чергу ускладнить або зробить неможливим виконання рішення суду, а тому необхідне вжити заходів щодо забезпечення позову для попередження умисного створення відсутності майне у відповідача та грошових коштів шляхом накладення арешту на грошові кошти відповідача.

. Вирішуючи заяву про забезпечення позову, суд враховує, що згідно ч. 3 ст. 151 ЦПК України, забезпечення позову допускається на будь якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Як розяснив Пленум Верховного Суду України у п. 4 своєї постанови № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; зясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. За п. 7 цієї ж постанови, ухвала про забезпечення позову постановляється в порядку, визначеному ст. 209 ЦПК, і повинна включати мотивувальну частину, де поряд із зазначенням мотивів, із яких суд (суддя) дійшов висновку про обґрунтованість припущення про те, що невжиття заходів забезпечення може в майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання судового рішення, наводиться посилання на закон, яким суд керувався при постановленні ухвали.

Суд виходить з того, що наведені позивачами доводи не дають підстав для висновку, поза всяким розумним сумнівом, що існує саме реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

За таких обставин, заява про вжиття заходів забезпечення позову є необґрунтованою і задоволенню не підлягає.

Керуючись ч. 3 ст. 151, ст. 153 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про вжиття заходів забезпечення позову - відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга в Апеляційний суд Дніпропетровської області через Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська протягом пяти днів з дня проголошення ухвали. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Головуючий :

30.08.2016