Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 грудня 2016 року Солом'янський районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді Коробенка С.В.

при секретарі Семененко А.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Державний нотаріус П'ятої Київської нотаріальної контори Грищенко Ольга Василівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

12 вересня 2016 року представник позивач звернулась до суду із позовною заявою, в якій просить продовжити їй строк для прийняття спадщини.

Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати - ОСОБА_3. Після її смерті відкрилась спадщина на 1/3 частини квартири АДРЕСА_1.

Позивач зазначає, що 2/3 частини вищезазначеної квартири належать їй на підставі договору купівлі-продажу квартири від 03.12.2001 року.

В червні 2016 року ОСОБА_1 звернулась до П'ятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3, проте отримала письмову відмову, оскільки пропустила встановлений ст. 1270 ЦК України строк для прийняття спадщини, який становить шість місяців від моменту відкриття спадщини.

У встановлений законом строк, ОСОБА_1 не встигла звернутися із заявою про прийняття спадщини за законом, оскільки є громадянкою Австралії і постійно проживає за кордоном в м. Відень, не була вчасно повідомлена про смерть матері, та у зв'язку із значною втратою часу на оформлення довіреності на представництво її інтересів за кордоном.

З огляду на вищезазначене позивач просить суд встановити їй додатковий строк для прийняття спадщини, відповідно до ст. 1272 ЦК України.

Представник Позивача в судове засідання не з'явився, проте надав суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити. Розгляд справи просив провести у відсутність Позивача та її представника.

Представник Київської міської ради у судове засідання не з'явився, проте надав суду пояснення по справі, в яких просив прийняти рішення на підставі поданих стороною доказів та просив слухати справу у його відсутність.

Представник П'ятої Київської державної нотаріальної контори у судове засідання не з'явився, проте надав суду заяву про розгляд справи за відсутності представника третьої особи.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про смерть, виданого 05 січня 2016 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Солом'янського районного управління юстиції у м. Києві - ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ( а.с. 10).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на 1/3 частини квартири АДРЕСА_1.

08 травня 1998 року ОСОБА_3 уклала шлюб з ОСОБА_6 та після укладення шлюбу їй присвоєне прізвище чоловіка - «ОСОБА_3», що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серія НОМЕР_1 (а.с. 16-17).

Встановлено, що ОСОБА_1 є дочкою померлої ОСОБА_3, зазначене підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_1, повторно виданим Відділом реєстрації актів цивільного стану Голосіївського районного управління юстиції у м. Києві 11.08.2005 року, в якому померла ОСОБА_3 записана матір'ю позивача (а.с. 15).

Листом від 20 липня 2016 року Вих. №2587/01-16 державним нотаріусом П'ятої Київської нотаріальної контори Гриценко О.В. відмовлено ОСОБА_1 в оформленні свідоцтва про право на спадщину за законом, в зв'язку з тим, що спадкоємець пропустила встановлений ст. 1270 ЦК України строк для прийняття спадщини, який становить шість місяців від моменту відкриття спадщини.

З зазначених позивачем причин, які на думку суду є поважними, у встановлений законом строк, спадкоємець не встигла звернутися із заявою про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Статтею 1261 Цивільного кодексу України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який з поважних причин пропустив строк для прийняття спадщини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Виходячи з наведеного, суд вважає за можливе визнати поважною причину пропуску заявником строку для прийняття спадщини та визначити йому (їй) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 15, 30, 62, 85, 89, 202, 203, ЦПК України, ст.ст. 1261, 1269,1272 Цивільного кодексу України суд , -

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Встановити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини терміном 2 (два) місяці з дня набрання рішення законної сили.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду міста Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: