АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Доповідач - Желепа О.В.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 вересня 2016 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва в складі:

головуючого Желепи О.В.

суддів Кабанченко О.А. Рубан С.М.

при секретарі Перетятько А.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 16 червня 2016 року про залишення позовної заяви без розгляду за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Київ-Ре» про відшкодування моральної та матеріальної шкоди, завданої внаслідок ДТП, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивач ОСОБА_2 через свого представника звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом до відповідачів ОСОБА_3, ТзДВ «Страхова компанія «Київ-Ре» про відшкодування моральної та матеріальної шкоди, завданої внаслідок ДТП.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 14.04.2016 року позовну заяву ОСОБА_2 залишено без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України.

Не погодившись з такою ухвалою суду, ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу в якій просив її скасувати, а справу направити для подальшого розгляду до суду першої інстанції.

В скарзі посилався на те, що ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права, оскільки позивача та його представника суд належним чином не повідомляв про час та місце проведення судового засідання. Суд не дотримався роз'яснень Верховного Суду України та не виконав вимог ст.ст. 128, 208, 212, 213, 214, 215, 216, 218 ЦПК України.

В судове засідання апеляційного суду позивач та його представник не з'явились, доказів поважності причин їх неявки до суду не подали, а тому колегія суддів ухвалила розглядати справу за їх відсутності.

Представник відповідача доводи скарги заперечував.

Заслухавши доповідь судді Желепи О.В., з'ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія приходить до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Залишаючи позовну заяву без розгляду суд першої інстанції виходив з того, що позивач (його представник)без поважних причин повторно не з'явився в судове засідання, заяв про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило.

Колегія суддів вважає, що такий висновок суду першої інстанції є обґрунтованим та в повній мірі відповідає вимогам цивільно-процесуального законодавства України, виходячи з наступного.

Так, з матеріалів справи вбачається, що судові засідання у даній справі призначались судом неодноразово.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 28.04.2016 року відновлено провадження в даній справі та призначено судове засідання на 02.06.2015 року о 16 год. 30хв.

Судове засідання 02.06.2016 року не відбулося у зв'язку з неявкою сторін, а наступне судове засідання було призначене на 16.06.2016 року.

Відповідно до ч. 5 ст. 76 ЦПК України, вручення судової повістки представникові особи, яка бере участь у справі, вважається врученням повістки і цій особі.

При цьому, представник позивач був повідомлений про час місце і дату судового засідання призначеного на 02.06.2016 року належним чином, що підтверджується розпискою на зворотному повідомлені про вручення поштового відправлення (а.с. 133 зворот).

У зв'язку з неявкою позивача (його представника) розгляд справи відкладено на 16.06.2016 року.

Про дату судового засідання призначеного на 16.06.2016 року представник був повідомлений належним чином, що підтверджується розпискою на зворотному повідомлені про вручення поштового відправлення (а.с. 150 зворот), а також дана обставина підтверджується результатами пошуку за штрих кодовим ідентифікатором (а.с. 140).

Буд-які заяви про розгляд справи за відсутності позивача (представника позивача) в матеріалах справи відсутні.

Отже, залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що оскільки позивач за зустрічним позовом (його представник) повторно не з'явився в судове засідання, заяви про розгляд справи за його відсутності до суду не надавав, позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України.

Законодавцем встановлено, що при повторній неявці позивача в судове засідання причина неявки в судове засідання не має значення для суду і в разі навіть поважної причини при повторній неявці в судове засідання, якщо від позивача не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, обов'язок суду залишити позовну заяву без розгляду.

Доводи скарги про неповідомлення позивача та його представника про судові засідання спростовуються вищенаведеними доказами, з яких вбачається, що представник позивача про розгляд справи повідомлявся завчасно з дотриманням норм ч.4 ст.74 ЦПК України.

Посилання в апеляційній скарзі на невиконання вимог ст.ст. 128, 208, 212, 213, 214, 215, 216, 218 ЦПК України не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні апеляційного суду.

Інші доводи скарги з урахуванням вищенаведених обставин на правильність оскаржуваної ухвали не впивають.

Зміст оскаржуваної ухвали не дає жодних підстав для висновку про те, що судом першої інстанції було допущено порушення норм процесуального права.

Ухвала суду постановлена з додержанням вимог закону, а тому відповідно до ст. 312 ЦПК України колегія суддів відхиляє апеляційну скаргу.

Також, колегія роз'яснює позивачу, що відповідно до ч. 2 ст. 207 ЦПК України, особа заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 303, 307, 312-315, 317, 319, 324 ЦПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 відхилити.

Ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 16 червня 2016 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, однак може бути оскаржена до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом 20-ти днів з дня набрання нею законної сили.

Головуючий Судді: