Справа № 369/5187/16-ц
Провадження № 2/369/2578/16
РІШЕННЯ

Іменем України

17.08.2016 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючої судді Пінкевич Н.С.,

при секретарі Дуплій Т.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Секвойя плюс» про стягнення коштів, -

ВСТАНОВИВ:

У червні 2016 року позивач звернувся до суду з даним позовом. Свої вимоги мотивував тим, що між ним та відповідачем був укладений договір підряду. За умовами договору відповідач мав у визначені строки виготовити та передати їй меблі. На виконання умов договору вона сплатила відповідачу кошти в розмірі 15 000 грн.. У порушення вимог договору відповідач не виготовив меблі у визначений договором строк. На неодноразові звернення та вимоги відповідач не реагував, сплачені кошти не повернув. Оскільки відповідач істотно порушив умови договору, вона не отримала меблі протягом тривалого часу, відповідач зобов'язаний повернути кошти в розмірі 15 000 грн.

Просила суд стягнути з ТОВ «Секвойя плюс» на користь ОСОБА_1 сплачений за договором аванс в розмірі 15 000 грн.; судові витрати покласти на відповідача.

У судовому засіданні позивачка та її представник позовні вимоги підтримали. Суду пояснили, що кошти були передані у якості авансу в розмірі 15 000 грн. Передача коштів відображена в п. 3.2 договору. Додатково розписок не писали, оскільки вона довіряла представнику відповідача. Меблі вона не отримала і на час розгляду справи, що є істотним порушенням умов договору. Договір підряду вже припинив свою дію. Просили суд задоволити позов у повному обсязі.

У судовому засіданні представник відповідача проти позову заперечував. Суду пояснив, що між товариством та позивачкою був укладений договору підряду. Даний договір діє і на даний час, оскільки меблі не виготовлені. Аванс не був сплачений позивачем, тому позовні вимоги не підлягають задоволенню. Просив відмовити в задоволенні позову.

Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

За ст. 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу.

При розгляді справи судом встановлено, що 29 вересня 2015 року між ОСОБА_1 та ТОВ «Секвойя плюс» укладено договір підряду на виготовлення меблів. За даним договором замовник в порядку та на умовах, визначених цим договором, доручає і зобов'язується прийняти та оплатити виконані роботи, а підрядник в порядку та на умовах, визначених цим договором, зобов'язується виконати у відповідності до умов цього договору, роботу, визначену у п.2.1 цього договору.

У судовому засіданні сторонами не оспорювався факт укладення договору підряду.

Відповідно до ст.ст. 843, 844 ЦК України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Якщо у договорі підряду не встановлено ціну роботи або способи її визначення, ціна встановлюється за рішенням суду на основі цін, що звичайно застосовуються за аналогічні роботи з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами. Ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі. Якщо робота виконується відповідно до кошторису, складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником.

За ст. 846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов'язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов'язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту.

У п. 2 договору визначено, що предметом підряду (результатом виконаних робіт за цим договром) є виробництво меблів (надалі виробів) відповідно до специфікації, підписаної сторонами на цей вид робіт: кухня 1 шт. - 12 300 грн., шафа 1 шт. - 10 500 грн., кушетка 1 шт. - 3600 грн., полки 3 шт. - 3600 грн.

П.3 визначено, що вартість робіт по договору становить 30 000 грн..

Відповідно до п.3.2 - замовник зобов'язується протягом одного дня з моменту підписання договору передати підряднику 50%, що складають 15 000 грн. Решту 50%, що складають 15 000 грн. після виконаних у відповідності до умов цього договору робіт.

За ст. 610 ЦК України порушення зобов'язання є його невиконання або його невиконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

Відповідно до п. 6.1 договору: цей договір набуває чинності з моменту його підписання сторонами і діє до 31 грудня 2015 року, але в будь-якому випадку до повного виконання сторонами своїх зобов'язань за цим договором.

П.4.1 передбачено, що здача-приймання виконаних робіт, їх результатів здійснюється сторонами протягом двох робочих днів з моменту повідомлення підрядником замовника про готовність предмету підряду до приймання.

З пояснень сторін встановлено, що на час розгляду справи меблі за даним договором не виготовлені, позивачу не повідомляли про закінчення робіт та необхідність прийняття меблів. Тому доводи позивача, що договір припинив свою дію, суд оцінює критично, оскільки належних та допустимих доказів цим обставинам суду не подано.

За ст. 849 ЦК України замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника. Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника. Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору.

Відповідно до ст. 853 ЦК України замовник зобов'язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки). Якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов'язаний негайно повідомити про це підрядника.

Якщо замовник протягом одного місяця ухиляється від прийняття виконаної роботи, підрядник має право після дворазового попередження продати результат роботи, а суму виторгу, з вирахуванням усіх належних підрядникові платежів, внести в депозит нотаріуса, нотаріальної контори на ім'я замовника, якщо інше не встановлено договором.

Ст. 526 КЦК України зобов'язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору, ЦК України, інших актів цивільного законодавства.

Відповідно до ст.611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема припинення зобов'язання внаслідок односторонньої відмови від зобов'язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору, зміна умов зобов'язання, сплата неустойки, відшкодування збитків та моральної шкоди.

За ст. 610 ЦК України порушення зобов'язання є його невиконання або його невиконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

За ст. 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

У ст.. 653, 654 ЦК України визначено, що у разі зміни договору зобов'язання сторін змінюються відповідно до змінених умов щодо предмета, місця, строків виконання тощо. У разі розірвання договору зобов'язання сторін припиняються. У разі зміни або розірвання договору зобов'язання змінюється або припиняється з моменту досягнення домовленості про зміну або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором чи не обумовлено характером його зміни. Якщо договір змінюється або розривається у судовому порядку, зобов'язання змінюється або припиняється з моменту набрання рішенням суду про зміну або розірвання договору законної сили.

Сторони не мають права вимагати повернення того, що було виконане ними за зобов'язанням до моменту зміни або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо договір змінений або розірваний у зв'язку з істотним порушенням договору однією із сторін, друга сторона може вимагати відшкодування збитків, завданих зміною або розірванням договору.

Зміна або розірвання договору вчиняється в такій самій формі, що й договір, що змінюється або розривається, якщо інше не встановлено договором або законом чи не випливає із звичаїв ділового обороту.

Згідно зі ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

У судовому засіданні позивачка вказала, що меблі не були виготовлені, тому відповідач має повернути сплачений аванс в розмірі 15 000 грн., які були нею сплачені, що відображено в п.3.2 договору. Разом з тим, даний пункт містить умову про внесення замовником коштів протягом одного дня та визначений її розмір. Інших доказів на підтвердження отримання саме представником товариства коштів, внесення їх до каси товариства суду не подано. Доводи позивача, що розписки про передачу коштів не отримувала від відповідача, оскільки довіряла йому, суд оцінює критично, оскільки належних та допустимих доказів на підтвердження даного факту суду не надала. Зважаючи на викладене, у задоволенні позову слід відмовити.

Враховуючи викладене, керуючись Законом України «Про захист прав споживачів», ст.ст.23, 1166, 1167 ЦК України ст.ст. 10, 11, 15, 60, 88, 208, 209, 212-215 ЦПК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» та Постановою Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю « Секвойя плюс» про стягнення коштів залишити без задоволення.

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Н.С.Пінкевич