Справа № 755/7565/16-ц
"07" червня 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва
в складі: головуючого судді Ластовки Н.Д.,
при секретарі Фузік Г.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Київської міської ради, Головного управління юстиції в м. Києві, третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Якименко Валентина Онисимівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини після смерті сина - ОСОБА_5 терміном у два місяці, мотивуючи свої вимоги тим, що після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 його сина, відкрилася спадщина на все належне йому майно, зокрема, на квартиру АДРЕСА_1. На день смерті сина, позивач проживав разом з ним та і на даний час проживає у квартирі АДРЕСА_1. Фактично він прийняв спадщину як єдиний спадкоємець першої черги за законом та користується квартирою та майном сина. Іншого житла він не має. За життя ОСОБА_5 жодного заповіту не залишав, ніколи не був одружений та не мав дітей. Мати ОСОБА_5 - ОСОБА_6 померла у 2002 році. Під час перебування на лікуванні в Житомирській області 27 червня 2015 року, ОСОБА_1, маючи намір прийняти спадщину юридично, своєчасно звернувся до приватного нотаріуса та оформив заяву про прийняття спадщини. Однак, відкрити спадкову справу нотаріус відмовилася, так як він не мав відповідної довідки про місце відкриття спадщини. 04 вересня 2015 року дочка позивача, діючи від його імені, звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Якименко Валентини Онисимівни із заявою про прийняття позивачем спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. 07 вересня 2015 року вказаний приватний нотаріус видала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, посилаючись на те, що ОСОБА_1 пропущено строк для прийняття спадщини та не надано оригіналу правовстановлюючого документа на нерухоме майно померлого. 24 вересня 2015 року ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. Проте, 27 жовтня 2015 року ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва, вищевказаний позов було передано до Дніпровського районного суду м. Києва для розгляду за підсудністю. 28 січня 2016 року Дніпровський районний суд м. Києва залишив позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду, оскільки, в анкетних даних позивача та його померлого сина є розбіжності в написанні прізвища. 08 квітня 2016 року Дніпровським районним судом м. Києва встановлено факт родинних відносин, а саме, що померлий ОСОБА_5 є сином ОСОБА_1. Таким чином, як зазначає позивач, ним пропущено строк для прийняття спадщини з поважних причин.
Позивач та його уповноважений представник у судове засідання не з'явилися, однак представник позивача надала до суду заяву, відповідно до якої позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд розглянути справу у її відсутність за наявними у справі доказами та матеріалами.
Представник відповідача Територіальної громади в особі Київської міської ради в судове засідання не з'явився, про день, час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином, про поважні причини неявки суд не повідомив.
Представник відповідача Головного управління юстиції в м. Києві в судове засідання не з'явився, про день, час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином, про поважні причини неявки суд не повідомив.
Третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Якименко Валентина Онисимівна в судове засідання не з'явилася, проте до суду надала заяву відповідно до якої зазначила, заперечень проти позову не має та просить суд розглянути справу у її відсутність за наявними у справі доказами та матеріалами.
На підставі ч.1 ст.224 Цивільного процесуального кодексу України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За таких обставин, враховуючи думку представника позивача, яка подала заяву про розгляд справи в заочному провадженні, суд визнав можливим провести заочний розгляд справи у відсутність учасників судового процесу на підставі наявних у справі доказів та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, приходить до наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 3 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ч. 1 ст. 15 Цивільного процесуального кодексу України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, інших відносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.
Судом встановлено, що ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_4, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 15.06.2015 року, актовий запис № 9885. (а.с.8)
Після смерті ОСОБА_5 відкрилася спадщина на все належне йому майно, а саме, на квартиру АДРЕСА_1.
Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживає постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.
Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Як вбачається з матеріалів справи, спадкоємцем першої черги за законом після померлого ОСОБА_5 є його батько - ОСОБА_1, оскільки за життя ОСОБА_5 ніколи не був одружений та не мав дітей. Мати ОСОБА_5 - ОСОБА_6 померла у 2002 році.
04 вересня 2015 року дочка позивача, діючи від його імені, звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Якименко Валентини Онисимівни із заявою про прийняття позивачем спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом.
07 вересня 2015 року постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Якименко В.О. відмовлено ОСОБА_1 в задоволенні заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_5, обґрунтована тим, що ОСОБА_1 пропущено строк для прийняття спадщини та не надано оригіналу правовстановлюючого документа на нерухоме майно померлого ОСОБА_5. (а.с.13)
24 вересня 2015 року ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, що підтверджується ухвалою про відкриття провадження у справі.(а.с.14)
27 жовтня 2015 року ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва, вищевказаний позов було передано до Дніпровського районного суду м. Києва для розгляду за підсудністю. (а.с.15).
28 січня 2016 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду, оскільки, в анкетних даних позивача та його померлого сина є розбіжності в написанні прізвища.(а.с.16)
08 квітня 2016 року рішенням Дніпровського районного суду м. Києва встановлено факт, що померлий ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, є сином ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2.(а.с.17-18).
Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до абз. 1 п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами справ про спадкування» часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця.
Згідно частини третьої ст.1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Якщо у відношенні до особи, яка пропустила строк для прийняття спадщини, не надійшла до державної нотаріальної контори, за місцем відкриття спадщини, письмова згода про прийняття цією особою спадщини хоча б від одного із спадкоємців, які прийняли спадщину, або якщо ні один із потенційних спадкоємців не прийняв спадщину - спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини має право звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, що урегульовано ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України.
Як роз'яснено в пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України за №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Узагальнення судової практики розгляду судами справ про надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов'язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Як убачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 у визначений законодавством шестимісячний строк не звернулася до нотаріальної контори для прийняття спадщини за законом після смерті сина ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4, оскільки лише 15 червня 2015 року було зареєстровано смерть ОСОБА_5, проте датою смерті ОСОБА_5 вказано ІНФОРМАЦІЯ_4.
Дані обставини обумовлені тим, що ОСОБА_5 зник безвісті та тривалий час правоохоронними органами велись його пошуки, що підтверджується порушеним кримінальним провадженням. (а.с.20-21).
У постанові про закриття кримінального провадження від 28.07.2015 року, досудовим слідством встановлено, що 11.06.2015 року у воді виявлено труп ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3.(а.с.24)
29.06.2015 року слідчим прийнято рішення про закриття вказаного кримінального провадження у зв'язку з відсутністю події кримінального правопорушення. (а.с.24).
Оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд вважає, що причини, які перешкоджали позивачу своєчасно звернутись із заявою про прийняття спадщини є поважними, спір на спадкове майно серед інших спадкоємців відсутній, а тому позовні вимоги позивача підлягають задоволенню.
Керуючись Постановою Пленуму Верховного Суду України за №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», ст. ст. 1269, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, ст.ст. ст.ст. 3, 10, 11, 15, 57, 58, 60, 88, 208, 209, 212-215, 218, 223, 224-226, 232-233, 294 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Київської міської ради, Головного управління юстиції в м. Києві, третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Якименко Валентина Онисимівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.
Встановити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, як спадкоємцю за законом, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_5, додатковий двомісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, який рахувати з дня набрання рішенням суду законної сили.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте Дніпровським районним судом м. Києва за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана протягом десяти днів з дня отримання його копії.