Провадження № 2/756/57/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 травня 2016 року Оболонський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Шумейко О.І.,

секретарів - Мишковець М.В., Алфьрової С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,

в с т а н о в и в:

У серпні 2014 року позивач звернувся до суду в порядку цивільного судочинства з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що у травні 2014 року в квартирі, що належить позивачу на праві власності, трапилось залиття. Представниками експлуатаційної організації було складено акт про залиття, за змістом якого встановлено, що причиною залиття квартири позивача є відсутність герметизації вводів сантехнічних приладів в ванній кімнаті квартири АДРЕСА_1. Власником зазначеної квартири є відповідач. Залиття квартири позивача мало характер довготривалого протікання через внутрішні конструкційні елементи приміщення. У позасудовому порядку позивачем було замовлено експертне дослідження, за висновком експерта підтверджена причина залиття, вказана в акті, визначено ринкову вартість відновлювального ремонту квартири. Позивач зазначає, що відповідач спочатку визнавала свою вину у завданні матеріальної шкоди позивачу, сторони намагалися у позасудовому порядку врегулювати спірні правовідносини, однак позитивних результатів не досягли.

За таких обставин, позивач просить стягнути з відповідача на свою користь матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири, у сумі 131592,00 грн., вирішити питання про розподіл судових витрат.

Позивач та його представник у судовому засіданні підтримали позовні вимоги, просили суд задовольнити позов у повному обсязі. У своїх поясненнях позивач та його представник зазначили, що перший раз виявили залиття у квітні 2014 року, намагалися викликати представника ТОВ «Експлуатаційна компанія», яка здійснює обслуговування будинку. У травні 2014 року склали акт про залиття вже після того, як наслідки залиття різко проявилися. За своїм характером це було крапельне залиття квартири протягом року, саме тому утворився грибок на стінах. Після того було виявлено протікання на стелі в ванній кімнаті в квартирі позивача. Позивач неодноразово викликав сантехників. Крім залиття у ванній кімнаті, також було виявлено протікання каналізаційного стояку, однак після ремонту стояка залиття продовжилося. У зв'язку з зазначеним позивачем було прийнято рішення щодо виконання ремонтно-відновлювальних робіт в квартирі. Після закінчення ремонту в квартирі залиття припинилося.

Представник відповідача та відповідач у судовому засіданні заперечували проти задоволення позову. Зазначили, що у ванній кімнаті в квартирі відповідача було виявлено неповне примикання ванної до стіни, а не відсутність герметизації вводів сантехнічних приладів. Відповідач зазначила, що підписала акт про залиття, чим підтвердила своє ознайомлення з таким актом, свою вину у залитті квартири не визнавала.

Свідок ОСОБА_3, допитаний у судовому засіданні, показав, що він працює на посаді слюсаря-сантехніка ТОВ «Експлуатаційна компанія». В кінці квітня 2014 року свідок під час свого чергування отримав виклик до квартири АДРЕСА_1, де необхідно було провести обстеження. Під час проведення обстеження ним було встановлено відсутність вологи біля лічильників та каналізаційного стояка, волога була під ванною. Ванна нещільно примикала до стіни. А тому при використанні ванної затікало під стіну. Свідок зняв декоративну панель ванної, під ванною ним було виявлено вологу, однак кількості такої вологи не достатньо для залиття квартири № 53. Свідок зазначив, що він підписав акт про залиття, однак у квартирі № 57 було виявлено відсутність щільного примикання ванної до стіни.

Свідок ОСОБА_4, допитаний у судовому засіданні, показав, що він працює на посаді слюсаря-сантехніка ТОВ «Експлуатаційна компанія». 28 квітня 2014 року був викликаний до квартири № 53, причиною виклику є почорніння стін. При обстеженні квартири виявив протікання каналізаційного стояка. Каналізаційний стояк був перероблений, мав місце специфічний запах, біля труби була калюжа, протікання відбувалося не перший день, щілина в трубі була на відстані біля метру від полу. Протікання каналізаційного стояка було усунуто свідком. В той день до квартири № 57 свідок не підіймався. Крім того, у червні 2014 року свідок проводив обстеження квартири № 57, під ванною було сухо. Коли свідок спустився до квартири № 53, його не пустили.

Експерт ОСОБА_5 надав свої усні пояснення у судовому засіданні. Зазначив, що він працює завідуючим відділом ДП «НДІБВ Мінрегіону України». До нього звернулася ОСОБА_2 з проханням провести експертне дослідження на предмет причин залиття квартири. 11 червня 2014 року ОСОБА_5 було проведено обстеження квартири № 57, до квартири № 53 його не допустили. За результатом проведеного дослідження ОСОБА_5 не було виявлено істотного пошкодження сантехнічного вузлу, виявлено лише декілька вологих плям під ванною. Паркетна дошка в коридорі пошкоджена не була, ремонтні роботи не проводилися. Каналізаційний стояк - без дефектів. ОСОБА_5 зазначив, що для розвитку грибка протікання повинно було бути не один місяць, причиною може бути крапельна волога у стіні. Відсутність герметизації труби під ванною не повинно було призвести до протікання на нижній поверх, оскільки у ванних кімнатах облаштовується гідроізоляція.

Заслухавши пояснення осіб, які брали участь у розгляді справи, показання свідків, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази, суд встановив наступне.

Позивач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_2, що підтверджується свідоцтвом про право власності від 22 червня 2005 року, виданого Головним управлінням житлового забезпечення КМДА.

Квартира № 53, що належить позивачу, розташована на п'ятому поверсі дев'ятиповерхового будинку, складається з трьох жилих кімнат, загальною площею 66,0 кв.м.

Відповідач є власником квартири АДРЕСА_1, що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 02 березня 2006 року. Вказана квартира складається з 3-х кімнат, розташована на шостому поверсі, складається з трьох жилих кімнат, жилою площею 65,8 кв.м. (а.с. 60-62, 96-97)

22 травня 2014 року в квартирі № 53 трапилось залиття, причиною якого вказано відсутність герметизації вводів сантехнічних приладів (подачі/зливу ванної) в ванній кімнаті квартири АДРЕСА_1. Вказані обставини викладені в акті про залиття від 23 травня 2014 року, що підписаний членами комісії ОСОБА_6, ОСОБА_3, затверджений Директором з ОЖФ ТОВ «Експлуатаційна компанія» ОСОБА_7 Також даний акт про залиття підписаний позивачем та відповідачем.

Положеннями ст. 319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов'язків власник зобов'язаний додержуватись моральних засад суспільства. Власність зобов'язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян.

За правилами ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала.

Частиною 2 ст.1166 ЦК України встановлено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Як убачається з матеріалів справи та встановлено судом під час її розгляду, позивач та відповідач є власниками квартир, розташованих по АДРЕСА_1

В квартирі позивача, яка знаходиться під квартирою відповідача, трапилося залиття, яке було виявлено 22 травня 2014 року. Як пояснив позивач, залиття квартири відбувалося протягом тривалого періоду, носило крапельний характер, внаслідок залиття в квартирі утворився грибок на стінах, у ванній кімнаті відпала плитка, були пошкоджені стіни, паркет, тощо.

Перед складанням акту про залиття від 23 травня 2014 року позивач неодноразово звертався до ТОВ «Експлуатаційна компанія», яка обслуговує зазначений будинок, з приводу виклику слюсаря-сантехніка.

Відповідно до витягу із журналу викликів, долученого до матеріалів справи, до квартири позивача викликався слюсар-сантехнік 28 квітня 2014 року. В результаті огляду приміщення квартири було ліквідовано течію в каналізаційному стояку, яка виникла внаслідок перероблення стояка каналізації. Такі обставини підтверджені службовою запискою слюсаря ОСОБА_8 Крім того, вказана особа була допитана по справі в якості свідка та зазначила, що протікання відбувалося не перший день, щілина в трубі була на відстані біля метру від полу, протікання було усунуто. (а.с. 88-90)

Однак 25 квітня 2014 року позивачем було виявлено пошкодження стіни в квартирі, та неодноразово запрошено сантехніків обслуговуючої організації, які не змогли встановити причини залиття, про що зазначено в заяві ОСОБА_1 від 16 травня 2014 року. (а.с. 82)

Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, позивач посилається, у тому числі, на висновок експерта за результатами проведення експертного будівельно-технічного дослідження від 23 червня 2014 року № 0883. Експертне дослідження виконано експертом Київської незалежної судово-експертної установи ОСОБА_9 За результатами проведеного дослідження експерт дійшов висновку щодо причин залиття, які є аналогічними до вказаних в акті залиття від 23 травня 2014 року. Експертом визначена ринкова вартість відновлювального ремонту квартири АДРЕСА_2 внаслідок залиття у розмірі 131592,00 грн. (а.с. 10-28)

Заперечуючи проти задоволення позову, відповідач посилається на експертний висновок про обстеження квартири АДРЕСА_1, на предмет встановлення факту залиття. Експертний висновок складений експертом ДП «Науково-дослідний інститут будівельного виробництва» ОСОБА_5 (а.с. 49-74)

У вказаному експертному висновку зазначено, що при огляді експертом вузлів приєднання систем гарячого, холодного водопостачання та каналізування до сантехнічних приладів, зокрема чаші ванни, пошкоджень та дефектів, що могли б призвести до протікання, не виявлено. При огляді поверхні підлоги під чашою ванни виявлені місця зволоження поверхні, що з'явились внаслідок незначних протікань крізь герметизацію між чашою ванни та стіни. Однак суттєві пошкодження аж до протікання крізь перекриття до квартири, що розташована нижче, малоймовірні. При огляді стану трубопроводів та стінок шахти стояка водопостачання та каналізування слідів протікання не виявлено. За станом муфт, запірної арматури трубопроводів можна стверджувати, що ремонтні роботи давно не проводились. За таких обставин, експерт ОСОБА_5 прийшов до висновку, що в процесі огляду будівельних конструкцій та інженерних систем приміщень санвузла та прилеглих до неї приміщень в квартирі №57 не виявлено дефектів, щоб могли свідчити про факт залиття кватири №53.

Зазначений експертний висновок також складений без огляду іншої квартири, а саме: квартири № 53, оскільки у доступі до такої експерту було відмовлено, про що ним складено акт та зазначено у висновку.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 04 лютого 2015 року за клопотаннями обох сторін у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

За висновком експертів КНІСЕ ОСОБА_10, ОСОБА_11, складеного за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 2973/15-42 від 19 лютого 2016 року.

22 січня 2016 року експертами було проведено обстеження об'єкта дослідження, а саме приміщень квартири № 53, а також вище розташованої квартири №57 за адресою: АДРЕСА_1, в присутності представника позивача - ОСОБА_12, представника відповідача - ОСОБА_13., ОСОБА_2

У квартирі № 53 експертами обстежувались приміщення, які за наданими матеріалами справи та з слів позивача отримали пошкодження. У ванній кімнаті ознак залиття, а саме: відставання плитки, потьоків, висолів, здуття та інше, станом на час проведення обстеження не встановлено. Експертами був обстежений каналізаційний стояк квартири № 53 та вузол системи гарячого та холодного водопроводу, що проходить та встановлений у ванній кімнаті. Станом на час проведення натурного обстеження експертами не встановлено ознак просочувань води, а також підтікань зі з'єднань в системах каналізаційного обладнання та водопостачання квартири. На момент огляду з боку поверхні міжповерхового перекриття квартири №53 з нижче розташованою квартирою, за проходженням каналізаційного стояку - слідів намокання не встановлено. Технічний стан оздоблення приміщень на момент проведення обстеження надає можливість надати імовірний висновок, що ремонтні роботи проводились не більше ніж 1-1,5 роки тому.

При огляді приміщень квартири №57 експертами не виявлено здуття, короблення, розтріскування, щеління паркетної дошки в даних приміщеннях. Зазначені ознаки залиття з'являються при значних коливаннях вологості повітря та (або) короткочасного потрапляння рідини на дерев'яну площину. Експертами встановлено, що за візуальним обстеженням за технічним станом опорядження підлог (наявні окремі продавлення паркету - імовірно від взуття, потертості) та шпалер (окремі пошкодження, потертості) можливо надати імовірний висновок, що їх термін експлуатації становить не менш ніж 3-5 років. Під час натурного обстеження вузла зливу ванни та підлоги під ванною експертами було встановлені, окремі незначні висоли, що може свідчити про застарілі незначні протікання з стику в місці відводу рідини гофрованої труби з ванни з її під'єднанням до системи зливової каналізації. Однак суттєвих ознак залиття, які б свідчили про можливе затікання вологи крізь перекриття до квартири №53, станом на час проведення обстеження, експертами не встановлено.

За наведених обставин, експерти дійшли наступних висновків. У зв'язку з тим, що станом на момент натурного обстеження проведені ремонтно-будівельні роботи щодо оздоблення квартири № 53 та ознаки залиття відсутні, за наданими матеріалами справи, додатково наданою технічною документацією встановити обсяги, механізм пошкоджень та їх причинно-наслідковий зв'язок не вбачається за можливе. Відтак, встановити вартість відновлювального ремонту та заподіяної шкоди з урахуванням технічного стану приміщень на момент заподіяння шкоди за фактом події у квітні 2014 року та за актом залиття від 23 травня 2014 року не вбачається за можливе. За формою акт про залиття від 23 травня 2014 року відповідає вимогам нормативної документації, що була чинна станом на момент складання акту, але за змістом акт не містить необхідну інформацію, зокрема перелік пошкоджень та їх обсяги відповідно до форми додатка № 4 наказу Державного комітету України з питань ЖКГ №76 від 17 травня 2005 року, яким затверджені Правила утримання жилих будинків та прибудинкових територій.

Спірні відносини, які склалися між сторонами, носять позадоговірний характер та пов'язані з відшкодуванням завданої матеріальної шкоди.

Зі змісту ст. 1166 ЦК України вбачається, що однією з підстав виникнення зобов'язання є заподіяння шкоди іншій особі. На відміну від зобов'язань, які виникають із правомірних актів, цей вид зобов'язань виникає із неправомірних актів, яким є правопорушення, тобто протиправне, винне заподіяння шкоди деліктоздатною особою. Деліктне (позадоговірне) зобов'язання виникає тоді, коли заподіювач шкоди і потерпілий не перебували між собою у зобов'язальних відносинах або шкода виникла незалежно від зобов'язальних правовідносин між сторонами.

Цивільно-правова відповідальність юридичної або фізичної особи за завдану майнову шкоду на підставі ст. 1166 ЦК України настає за умови доведеності всіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме наявності шкоди, протиправності дій заподіювача шкоди, причинного зв'язку між шкодою та протиправною поведінкою і вини в заподіянні шкоди. При цьому, тягар доказування відсутності вини у заподіянні шкоди несе відповідач.

Аналізуючи докази, зібрані у матеріалах справи, у їхній сукупності та взаємозв'язку, суд доходить наступних висновків.

Залиття квартири позивача виявлено 22 травня 2014 року, про що складений акт від 23 травня 2014 року. Зазначений акт про залиття складений з порушенням вимог Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 р. № 76, оскільки посадовими особами ТОВ «Експлуатаційна компанія» не вказані наслідки, що спричинені залиттям квартири, обсяги, площа ушкоджень, а також приміщення квартири, що були пошкоджені внаслідок залиття.

Також з матеріалами справи не узгоджується сама причина залиття квартири, що зазначена в акті. У журналі виклику слюсарів-сантехників причина залиття квартири № 53 вказана як «немає герметизації між ванною та стіною, затікання під час користування». Такі ж обставини підтверджені слюсарем-сантехніком ОСОБА_3 під час його допиту у судовому засіданні, чому ним було підписано акт про залиття саме в такій редакції свідок пояснити не зміг.

В подальшому позивачем та відповідачем було замовлено проведення експертних досліджень.

Експертне дослідження на замовлення відповідача проведене 04 червня 2014 року. До квартири № 53 експерта ОСОБА_5 не допустили, про що ним зазначено у висновку. Експертом при обстеженні квартири № 57 не було виявлено дефектів будівельних конструкцій та інженерних систем приміщень санвузла та прилеглих до нього приміщень, які б могли свідчити про залиття квартири № 53.

Поряд з цим, експертне дослідження квартири № 53 виконано експертом Київської незалежної судово-експертної установи ОСОБА_9 також без обстеження квартири № 57. Висновки експерта ОСОБА_9 щодо причин залиття квартири № 53 ґрунтуються на відомостях про факти залиття, зазначені у акті, складеному комісією ТОВ «Експлуатаційна компанія». Відтак, вказаний експертний висновок не є належним доказом по справі.

В результаті проведення судової експертизи встановити обсяги пошкоджень квартири № 53 та їх причинно-наслідковий зв'язок з протиправними діями відповідача не вдалося, оскільки у квартирі № 53 на час проведення експертизи вже були виконанні ремонтно-будівельні роботи, а ознаки залиття в обох квартирах були відсутні. При цьому, судовими експертами встановлено, що останні три-п'ять років в квартирі відповідача ремонтні роботи не проводилися.

Отже, судом в результаті розгляду даної справи встановлено, що заподіяння матеріальної шкоди майну позивача сталося не з вини відповідача, як заподіювача шкоди. Висновки експерта ОСОБА_5 та судових експертів свідчать про відсутність слідів залиття в квартирі № 57, що могло спричинити залиття в квартир № 53, та про відсутність намагань відповідача ліквідувати такі наслідки шляхом проведення ремонтно-будівельних робіт, що у свою чергу виключає вину відповідача у заподіянні такої шкоди.

За таких обставин, суд доходить висновку про відмову у задоволенні позову.

Відповідно до ст. 79 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи, до складу яких, зокрема, включені витрати на правову допомогу, витрати, пов'язані із проведенням судових експертиз.

Згідно зі ст. 84 ЦПК України витрати, пов'язані з оплатою правової допомоги адвоката або іншого фахівця в галузі права, несуть сторони, крім випадків надання безоплатної правової допомоги.

Граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу встановлюється законом.

Статтею 1 Закону України «Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах» передбачено, що розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних справах, в яких така компенсація виплачується стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, іншою стороною, а в адміністративних справах - суб'єктом владних повноважень, не може перевищувати 40 відсотків встановленої законом мінімальної заробітної плати у місячному розмірі за годину участі особи, яка надавала правову допомогу, у судовому засіданні, під час вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням та під час ознайомлення з матеріалами справи в суді, що визначається у відповідному судовому рішенні.

За правилами ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.

Витрати відповідача, пов'язані з проведенням судової експертизи, становили 3813,00 грн., такі витрати підлягають стягненню з позивача на користь відповідача.

Крім того, відповідачем понесені витрати на оплату правової допомоги. Інтереси відповідача у справі представляв адвокат ОСОБА_13. на підставі договору про надання правової допомоги від 03 червня 2014 року № 01-06/2014. Витрати відповідача на правову допомогу складаються з підготовки запитів, заяв, клопотань, заперечень на позов, ознайомлення з матеріалами справи, участі у судових засіданнях.

Матеріалами справи підтверджено, що адвокат ОСОБА_13. брав участь у судових засіданнях в 2014 році загальною тривалістю 3,5 години, у 2015 році - 1 година, у 2016 році - 4 години 30 хвилин. Крім того, адвокатом відповідача було витрачено 3 години на ознайомлення з матеріалами справи, а також 13,5 годин на виконання дій поза судовим засіданням (складання та підготовка заяв, клопотань, письмових заперечень, запитів, тощо.) Виходячи з розміру мінімальної заробітної плати, який був чинним у період надання послуг, загальна сума витрат відповідача на правову допомогу складає 13544,80 грн., які підлягають стягненню з позивача на користь відповідача.

Керуючись ст.ст.4, 10, 11, 60, 88, 209, 212, 213, 214, 215 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судові витрати, які складаються з витрат, пов'язаних з проведенням судової експертизи, та витрат на правову допомогу, у загальній сумі 17357 (сімнадцять тисяч триста п'ятдесят сім) гривень 80 копійок.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Апеляційного суду міста Києва через Оболонський районний суд міста Києва шляхом подання в 10-денний строк з дня проголошення рішення суду апеляційної скарги.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя О.І. Шумейко