Провадження №2/521/5026/16
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

11 серпня 2016 року суддя Малиновського районного суду м. Одеси Поліщук І.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права на частку у майні, що перебуває у спільній частковій власності зі стягненням відповідної грошової компенсації,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулась з позовною заявою до ОСОБА_2 про припинення права на частку у майні, що перебуває у спільній частковій власності зі стягненням відповідної грошової компенсації.

Судом встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

Згідно ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) імя (найменування) позивача і відповідача, а також імя представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів звязку, якщо такі відомі;

3) зміст позовних вимог;

4) ціну позову щодо вимог майнового характеру;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

6) зазначення доказів, що підтверджують кожна обставину, наявність підстав для звільнення від доказування;

7) перелік документів, що додаються до заяви.

До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

В своєму позові позивачка просить розстрочити сплату судового збору.

Положеннями п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року передбачено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Однак, всупереч приписам п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року позивачем не наведено жодних доводів та не надано доказів на підтвердження того, що майновий стан позивачки перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Враховуючи вказане, суд приходить до висновку, що клопотання позивачки щодо розстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню.

Таким чином, зазначений позов підлягає залишенню без руху, оскільки поданий з порушенням вимог ст. ст. 119, 120 ЦПК України, а саме: в поданій заяві не вказані поштові індекси позивачка та відповідачки; засоби звязку позивачки, її представників та відповідачки, якщо такі відомі; не визначена ціна позову щодо вимог майнового характеру згідно ст. 80 ЦПК України, а також позивачкою не сплачено судовий збір.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно до Закону України «Про судовий збір» №3674-17 від 08.07.2011 року станом на 01.01.2016 року, судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати 551,20 гривня та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати 6 890,00 гривень.

Згідно до Закону України «Про судовий збір» №3674-VI від 08.07.2011 року станом на 01.01.2016 року, судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати 551,20 гривня.

Суд розяснює, що дійсну ціну позову можливо встановити шляхом звернення позивачкою до відповідних експертних та інших установ для визначення оцінки майна після визначення якої можливо встановити дійсну ціну позову і сплатити відповідний розмір судового збору.

Відповідно до ч.1 ст. 122 ЦПК України суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання позивачки ОСОБА_1 про розстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права на частку у майні, що перебуває у спільній частковій власності зі стягненням відповідної грошової компенсації залишити без руху.

Повідомити позивачку про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви в пяти денний термін з дня отримання копії ухвали про залишення позову без руху. Розяснити, що інакше позовна заява буде вважатись неподаною.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: І.О. Поліщук

"11" серпня 2016 р.