АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

26 грудня 2016 року суддя Апеляційного суду м. Києва Рубан С.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 10 грудня 2015 року у справі за позовом ОСОБА_3 до Київської міської ради, треті особи: Головне управління юстиції в м. Києві, П'ятнадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 10 грудня 2015 року задоволено позов ОСОБА_3 до Київської міської ради, треті особи: Головне управління юстиції в м. Києві, П'ятнадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом.

Не погоджуючись з ухвалою суду, представник ОСОБА_1- ОСОБА_2, подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 30.11.2016 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 10 грудня 2015 року - залишено без руху.

Надано строк для усунення виявлених в ній недоліків щодо сплати судового збору п'ять днів з дня отримання копії ухвали суду.

22.12.2016 року до Апеляційного суду м. Києва надійшла заява про усунення недоліків апеляційної скарги представника ОСОБА_1- ОСОБА_2

Відповідно до ч.2 ст.9 ЗУ «Про судовий збір» суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

При поданні заяви про усунення недоліків апеляційної скарги була долучена квитанція про сплату № 97527 від 20.12.2016 року.

Проте, відповідно до виписок з Держказначейства відсутні відомості про сплату даного судового збору.

Відповідно до підпункту 6 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду розмір ставки судового збору становить 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Отже, скаржник повинен сплатити судовий збір в розмірі 4020 грн. 50 коп. на такий розрахунковий рахунок:

Отримувач коштів УДКС у Солом'янському районі

Код отримувача ( код за ЄДРПОУ) 38050812

Рахунок отримувача 0010

Банк отримувача ГУ ДКСУ у м. Києві

Код банку отримувача(МФО) 820019

Код ЕДРПОУ суду 02894757

Відповідно до п. 26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв'язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного доручення (пункт 2.14 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 21 січня 2004 року № 22 (зі змінами).

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути доказом сплати судового збору.

Тобто, скаржнику слід надати оригінал квитанції про сплату вказаних коштів.

Згідно з ч. 2 ст. 297 ЦПК України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст. 295 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору, застосовуються положення ст. 121 ЦПК України.

Положенням ст. 121 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Оскільки вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення її недоліків.

Керуючись ст. 121,297 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 10 грудня 2015 року - залишити без руху.

Продовжити строк для усунення виявлених в ній недоліків щодо сплати судового збору протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Роз'яснивши при цьому, що в разі не усунення у визначений судом термін недоліків апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута.

Суддя Рубан С.М.