САМАРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОСОБА_1
Справа № 206/6076/16-ц
Провадження № 2/206/1474/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

"19" грудня 2016 р.

Самарський районний суд міста ОСОБА_1 у складі: головуючого-судді:ОСОБА_2, при секретареві: Колтаковій М.К., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпро цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 районної у м. Дніпропетровську ради, третя особа Восьма дніпропетровська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та визначення місця відкриття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася до суду з даним позовом, в якому зазначила, що 31 липня 2015 року померла її мати ОСОБА_5 Після її смерті відкрилася спадщина на земельну ділянку площею 0,0878 га кадастровий номер :09:192:0196, яка розташована с/т «Бугорок», ділянка №057, м. Дніпропетровськ, Самарський район. Вона є єдиною спадкоємицею, інших спадкоємців за заповітом чи за законом немає. У квітні 2016 року вона звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Однак нотаріус їй повідомив, що вона пропустила строк для подачі заяви і він може бути продовжений лише в судовому порядку. Крім цього відмова нотаріуса була мотивована і тим, що вона не подала до нотаріальної контори документів, що підтверджують місце відкриття спадщини. У встановлений законом шестимісячний строк вона не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини з причин відсутності у неї інформації про існування у матері ОСОБА_5 у власності земельної ділянки. Також на момент смерті матері вона перебувала під дією тяжкого емоційного стану після втрати дитини, який ще більше погіршився після її смерті. Що ж до місця відкриття спадщини, то її мати за життя була власницею нерухомого майна земельної ділянки у садівничому товаристві «Бугорок» у Самарському районі м. Дніпропетровська, тому це і є місцем відкриття спадщини. За цих підстав позивачка просить визначити їй додатковий місячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_5 та визначити місце відкриття спадщини після смерті ОСОБА_5 у м. Дніпропетровську садівниче товариство «Бугорок» у Самарському районі м. Дніпро.

У судовому засіданні позивачка та її представник позивача позовні вимоги підтримали, не заперечувала проти винесення судом заочного рішення.

Відповідач ОСОБА_4 районна у м. Дніпропетровську рада явку свого представника в судове засідання не забезпечила, про причини неявки суд не повідомив. З урахуванням того, що відповідач належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи, заперечень проти позову не надав, суд вирішує справу на підставі наявних даних і доказів у відсутності представника відповідача (постановляє заочне рішення).

Третя особа - Восьма дніпропетровська державна нотаріальна контора надала суду заяву про розгляд справи за відсутності її представника.

Заслухав доводи позивача та її представника, дослідив письмові докази по справі, дав їм оцінку в їх сукупності, суд прийшов до наступного.

Судом встановлено, що на підставі державного акту про право власності на земельну ділянку, виданого на підставі рішення ОСОБА_1 міської ради від 24.02.2010 №630/55, ОСОБА_5 на праві власності належала земельна ділянка площею 0,0878 га, яка розташована с/т «Бугорок», ділянка №057 м. Дніпро (ОСОБА_1), Самарський район.

29.07.2015 року ОСОБА_5 померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого ОСОБА_4 відділом реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції ОСОБА_2 І-КИ №640527.

11.08.2016 року позивачка звернулася до Восьмої дніпропетровської державної нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини після смерті матері. За заявою позивача державним нотаріусом була заведена спадкова справа після смерті ОСОБА_5 за № 421/2016. Однак позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про прийняття спадщини у зв'язку із пропуском встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини та відсутністю на руках документів, що підтверджують місце відкриття спадщини.

Відповідно до статті 1261 ЦК України діти спадкодавця мають право на спадкування у першу чергу.

Частиною 1 статтею 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 1 статті 1270 ЦК України).

Згідно з частиною 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на чинення цих дій. Поважними слід визнавати такі причини, які з огляду на моральні норми суспільства виправдовують поведінку спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини.

В законі не міститься визначення поняття поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини, тому їх поважність повинна визначатися судом у кожному конкретному випадку виходячи з конкретних обставин справи та характеру взаємовідносин сторін, даних щодо юридичної обізнаності позивача та наявності інших спадкоємців.

Враховуючи, що позивачка є єдиною спадкоємицею після смерті матері, бажає прийняти спадщину, але своєчасно її не прийняла у встановленому законом порядку у звязку із перебуванням у важкому психоемоційному стані через трагічну втрату своєї дитини на передодні смерті матері, пропущений строк не є значним, суд вважає можливим визнати причину пропуску позивачем строку для прийняття спадщини після смерті матері поважною та визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 протягом одного місяця з моменту набуття дійсним рішенням законної сили.

Що стосується позову в частині визначення місця відкриття спадщини, то суд зазначає наступне.

У відповідності з вимогами ч.ч.1, 2 ст.1221 ЦПК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.

Відповідно до п.п. 1.13 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012р. за № 296/5, місце відкриття спадщини підтверджується, зокрема, довідкою житлово-експлуатаційної організації про реєстрацію (постійне місце проживання) спадкодавця.

З листа т.в.о. начальника відділу ГУ в Дніпропетровській області відділу адресно - довідкової роботи управління з питань громадянства, паспортизації та реєстрації Державної міграційної служби України №2746/4 від 18.08.2016р. вбачається, що ОСОБА_5, яка померла 29.07.2015 року зареєстрованою на території Дніпропетровської області або знятою з реєстраційного обліку не значиться.

Таким чином, враховуючи, що спадкодавець на момент смерті у встановленому законом порядку зареєстрованого місця проживання не мала, а за життя була власницею земельної ділянки площею 0,0878 га, яка розташована с/т «Бугорок»,м. Дніпро (ОСОБА_1), Самарський район, тому на думку суду місцезнаходження цього нерухомого майна і є місцем відкриття спадщини після смерті ОСОБА_5

Керуючись ст. ст. 209, 212-215,224-226 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_3 - задовольнити.

Визначити ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий строк для прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_5, яка померла 29 липня 2015 року, терміном 1 (один) місяць з моменту набрання рішенням законної сили.

Визначити місце відкриття спадщини після смерті ОСОБА_5, померлої 29 липня 2015 року у м. Дніпропетровську садівниче товариство «Бугорок» у Самарському районі м. Дніпро.

Заочне рішення може бути переглянуто Самарським районним судом м. Дніпропетровська за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Дніпропетровської області через Самарський районний суд м. Дніпропетровська шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено відповідачем в апеляційному порядку.

Суддя С. В. Зайченко