08.04.2016 Єдиний унікальний номер 205/2901/16-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2016 року

Суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська Остапенко Н.Г., розглянувши заяву ОСОБА_1 про розстрочення судових витрат по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Ленінського районного суду м. Дніпропетровська знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 про розстрочення судових витрат по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності.

06.04.2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності. Одночасно з позовом подала клопотання про розстрочення судових витрат, згідно якого, просила розстрочити до ухвалення судового рішення сплату судового збору за подання позову до ОСОБА_2 про визнання права власності на частину майна, що є обєктом права спільної сумісної власності подружжя.

Розглянувши зазначену заяву, суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підставах.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року, який набрав чинності з 1 листопада 2011 року (далі - Закон), з наступними змінами і доповненнями - судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.1.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року (в редакції Закону № 484-VIII від 22.05.2015 року, що набрав чинності з 01.09.2015 року) ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мін. заробітної плати, який позивачу необхідно сплатити за подання позову до суду.

Таким чином позивач за подання позовної заяви майнового характеру повинен був сплатити судовий збір виходячи із розміру ціни позову.

Як вбачається із матеріалів позову та клопотання про відстрочення сплати судового збору, на день подання позову неможливо встановити точну його ціну .

Як вбачається із матеріалів позову позивачем сплачено мінімальний розмір судового збору, а саме в сумі 551,20 гривень.

Відповідно до ст..6 Закону України «Про судовий збір» разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи. У разі якщо розмір позовних вимог збільшено або пред'явлено нові позовні вимоги, недоплачену суму судового збору необхідно сплатити до звернення до суду з відповідною заявою.

Відповідно до ст.. 82 ч.1 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Зважаючи на викладене, враховуючи неможливість визначити ціну позову на день подання позову до суду, суд дійшов висновку про можливість відстрочення сплати судового збору до визначення вартості спірного майна.

На підставі наведеного, керуючись ЗУ Про судовий збір, ст.ст. 208-210, 293 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Розстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору при предявленні ним позову до ОСОБА_2 про визнання права власності, до ухвалення рішення суду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку через Ленінський районний суд м Дніпропетровська шляхом подачі в 5-денний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги з направленням її копії до суду апеляційної інстанції.

Суддя Н.Г. Остапенко