АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 липня 2016року м. Київ

Колегія суддів судової палати з цивільних справ Апеляційного суду м. Києва в складі: головуючого: Соколової В.В.

суддів: Ратнікової В.М., Пікуль А.А.

при секретарі Охневській Т.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду міста Києва від 28.08.2015 у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору та відшкодування збитків та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання договору підряду,-

В С Т А Н О В И Л А:

У жовтні 2014 року ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним позовом, у якому просив розірвати укладені між ним та ОСОБА_2 договір підряду на виконання проектної документації № 907 від 09.06.2007 та договір підряду на виконання проектної документації № 309 від 03.09. 2007, а також відшкодувати збитки в сумі 624261 грн. 06 коп.

На обґрунтування позовних вимог зазначав, що протягом тривалого часу не отримав від відповідача результату замовлених робіт, а тому відповідач повинен повернути все одержане ним від нього за договором, а саме 26500 дол. США, що за курсом НБУ на день подання позовної заяви 02.03.2015 складає 624261 грн. 06 коп.

ОСОБА_2 подав зустрічний позов до ОСОБА_1 про розірвання договору підряду та відшкодування збитків. Просив розірвати укладені між ним та ОСОБА_1 договори підряду на виконання проектної документації № 907 від 09.06.2007 та № 309 від 03.09.2007; стягнути з ОСОБА_1 на його користь збитки у вигляді упущеної вигоди на суму 582205 грн. та судові витрати.

Посилався на те, що на виконання договору ним було виконано роботи, а саме виготовлені ескізні проекти двох індивідуальних жилих будинків. Після їх виготовлення, неодноразового внесення змін з урахуванням побажань дружини ОСОБА_1, останній припинив спілкування, уникав зустрічей та не бажав виконувати умови договору. У зв'язку з цим відповідач поніс збитки у вигляді неодержаних доходів, оскільки у разі підписання ескізів замовником ОСОБА_1 він продовжив би роботу та отримав відповідний дохід.

Справа № 757/28721/14-ц
№ апеляційного провадження:22-ц/796/9188/2016
Головуючий у суді першої інстанції: Цокол Л.І.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Соколова В.В.
Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 28.08.2015, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 12.01.2016, позовні вимоги ОСОБА_1 та зустрічні позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено частково.

Розірваний договір підряду на виконання проектної документації від 09.06.2007 № 907, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2

Розірваний договір підряду на виконання проектної документації від 03.09.2007 № 309, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2

У решті вимог ОСОБА_1 та зустрічних вимог ОСОБА_2 відмовлено.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 27.04.2016 ухвалу Апеляційного суду м. Києва від 12.01.2016 в частині відмови у відшкодуванні збитків скасовано, справу в цій частині передано на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

При новому розгляді справи в судовому засіданні представник позивача підтримала апеляційну скаргу з підстав викладених у ній, просила про скасування рішення суду першої інстанції в частині вирішення заявлених ними позовних вимог про відшкодування шкоди та ухвалити нове рішення про їх задоволення в повному обсязі.

Відповідач та його представник заперечували проти доводів апеляційної скарги, вважають рішення суду першої інстанції законним і обґрунтованим, просили залишити його без змін.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів виходить з наступного.

Перш за все необхідно звернути увагу, що судом касаційної інстанції справа передана на новий розгляд до суду апеляційної інстанції лише в частині відмови у відшкодуванні збитків за первісним позовом. Відповідно, рішення суду першої інстанції в частині вирішення позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору та в частині вирішення зустрічних позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання договору підряду набрало законної сили і перегляду не підлягає.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування збитків суд першої інстанції виходив з того, що ОСОБА_1 усунувся від виконання своїх зобов'язань за договорами щодо підписання ескізних проектів (надання вказівок щодо проекту), що у свою чергу стало перешкодою для виконання подальшої роботи та недоведеності позивачем факту невиконання ОСОБА_2 своїх зобов'язань за договором.

Скасовуючи ухвалу Апеляційного суду м. Києва від 12.01.2016 в частині відмови у відшкодуванні збитків та направляючи справу в цій частині до суду апеляційної інстанції, суд касаційної інстанції вказав на те, що апеляційний суд постановляючи ухвалу про залишення рішення суду першої інстанції без змін у порушення ст. 60 ЦПК України формально послався на покази свідка та висновок експерта, не встановивши при цьому фактичних обставин, які мають значення для справи. Таким чином, апеляційний суд належним чином не перевірив доводів апеляційної скарги та дійшов передчасного висновку про законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції. А саме суд апеляційної інстанції не врахував, що у договорах підряду не встановлено строки на виконання замовлених ОСОБА_1 ескізних проектів, оскільки відповідно до п. 1.3 спірних договорів початок робіт визначений 09.06.2007, а закінчення - три місяці після підписання ескізів, та не встановили у порядку ч. 2 ст. 846 ЦК України розумних строків на виконання ескізних робіт. Крім того, судами не враховано, що у матеріалах справи відсутні повідомлення виконавця про хід виконаних робіт, звернення виконавця до замовника із пропозицією про підписання проектів ескізних робіт та чи ця вимога залишилась без відповідного реагування, які саме дії вчинені виконавцем на виконання обов'язку підписання замовником ескізів, що дає підстави для віднесення грошових коштів у розмірі отриманого авансу від ОСОБА_1 до завданих збитків.

В силу ч. 4 ст. 338 ЦПК України, висновки і мотиви з яких скасовані рішення є обов'язковими для суду першої чи апеляційної інстанції при новому розгляді справи.

Перевіряючи обставини справи, апеляційним судом встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 були укладені: договір № 907 від 09.06.2007 та договір № 309 від 03.09.2007 на виконання проектної документації щодо об'єкта - індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1.

Згідно з п. 1.2 договору підряду № 907 від 09.06.2007 до складу робіт входить ескізний проект, архітектурно-будівельний проект.

Відповідно до п. 1.3 вказаного договору строк виконання робіт за договором вступає в дію після підписання договору. Початок робіт - 09.06.2007, закінчення робіт три місяці після підписання ескізу.

Згідно з п. 2.2. договору замовник сплачує готівкою виконавцеві суму, яка складає 50 % договірної ціни на момент підписання договору. Залишок 50 % сплачується на момент підписання акта здачі-приймання виконаних робіт.

В порядку п.3.1 договору робота вважається виконаною виконавцем та прийнята замовником з моменту підписання сторонами акта здачі-приймання виконаних робіт. Договір вважається виконаним після повної оплати робіт та підписання акту здачі-приймання (п. 5.2).

Відповідно до розписки про отримання коштів, написаної на виконання договору № 907, ОСОБА_1 09.06.2007 передав, а ОСОБА_2 отримав грошові кошти в сумі 11500 (одинадцять тисяч п'ятсот) доларів США.

Згідно з п. 1.2 договору № 309 від 03.09.2007 до складу робіт входить ескізний проект, архітектурно-будівельний проект.

Відповідно до п. 1.3 цього договору строк виконання робіт за договором вступає в дію після підписання договору. Початок робіт - 03.09.2007, закінчення робіт три місяці після підписання ескізного проекту. Згідно з п. 2.1 договору вартість робіт за договором складає: 1 кв. м = 50 доларів США - загальна площа; 1 кв. м = 25 доларів США - балкони, тераси; 1 кв. м = 25 доларів США - технічний поверх.

Пунктом 2.2 договору № 309 передбачено, що замовник згідно з договором сплачує готівкою виконавцеві суму, яка складає 50 % договірної ціни на момент підписання договору. Залишок 50 % сплачується на момент підписання акта здачі-приймання виконаних робіт. Остаточна ціна визначається на момент затвердження ескізного проекту.

Відповідно до п. 3.1 договору робота вважається виконаною виконавцем та прийнята замовником з моменту підписання сторонами акта здачі-приймання виконаних робіт та підписання акта здачі-приймання робіт.

Відповідно до розписки про отримання коштів, написаної на договорі № 309, ОСОБА_1 03.09.2007 передав, а ОСОБА_2 отримав грошові кошти в сумі 15000, 00 (п'ятнадцять тисяч) доларів США.

В ході розгляду справи ОСОБА_2 суду були надані ескізні проекти індивідуальних будинків на земельних ділянках, розташованих по АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2, в кількості 7 варіантів. Вказані ескізні проекти підпису замовника не містять.

З висновку експертного дослідження від 27.05.2015 № 0527, складеного судовим експертом Командировим О.В., вбачається, що альбоми креслень варіантів 1,3-7 проекту «Індивідуальний житловий будинок АДРЕСА_1» та альбом креслень «Індивідуальний житловий будинок АДРЕСА_2». Ескіз № 1» можна вважати виконаними за обсягом та змістом та такими, що відповідають стадії «ескізний проект» проектування /т.2 а.с.108-158/.

Відповідно до ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов'язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов'язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту (ст. 846 ЦК України).

Частиною 2 ст. 849 ЦК України встановлено, що якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків.

В укладених між сторонами договорах підряду не встановлені строки на виконання замовлених ОСОБА_1 ескізних проектів, а визначений сторонами строк закінчення виконання всіх робіт в три місяці має рахуватися від для підписання ескізів (п. 1.3 спірних договорів).

Досліджуючи питання додержання розумних строків відповідачем, колегія суддів виходить з того, що факт виконання ОСОБА_2 ескізних проектів та надання їх замовнику - позивачу ОСОБА_1 підтверджується показами свідка ОСОБА_7. Зокрема, свідок вказувала на те, що при огляді земельних ділянок восени 2012 року продавцем ОСОБА_1 були надані їй, як покупцю, для огляду декілька ескізів проектів будинків, які можуть бути побудовані на вказаних земельних ділянках, виконаних архітектором ОСОБА_2 та рекомендовано його як провідного фахівця. В подальшому, а саме 26.02.2013, між ОСОБА_7 та ОСОБА_1 був укладений договір купівлі-продажу земельної ділянки розташованої в АДРЕСА_1. Звукозапис судового засідання суду першої інстанції з показами свідка був відтворений в судовому засіданні апеляційного суду, таким чином перевірені викладені судом першої інстанції показання свідка та виконані вимоги суду касаційної інстанції щодо формального підходу до дослідження цього доказу.

Таким чином, станом на 2012 рік в розпорядженні ОСОБА_1 були ескізні проекти, виконані відповідачем ОСОБА_2

Наявні в матеріалах справи ескізні проекти датовані 22.05.2007, 26.07.2007, 07.08.2007, 01.09.2007, 21.09.2007, деякі з них містять певні виправлення, що свідчить про хід роботи.

За наведених обставин колегія суддів приходить до висновку, що відповідачем був виконаний перший етап робіт у вигляді виготовлення ескізів. Проте, підписання ескізів сторонами не було здійснено. При цьому, слід погодитися з посиланням відповідача, що вказане унеможливлює виконання подальших робіт, в саме виготовлення архітектурно-будівельного проекту .

До того ж, як вже вказано вище і на цьому акцентував увагу суд касаційної інстанції у договорах підряду не встановлено строки на виконання замовлених ОСОБА_1 ескізних проектів. Відповідно до п. 1.3 спірних договорів початок робіт визначений 09.06.2007, а закінчення - три місяці після підписання ескізів. Тобто відсутність підписаних, погоджених позивачем ескізів унеможливлює і визначення кінцевого строку виконання відповідачем робіт в цілому. А отже за відсутності підписаного позивачем ескізного проекту, строк виконання робіт за договором не може вважатися таким, що настав для відповідача.

Так, у матеріалах справи відсутні повідомлення виконавця про хід виконаних робіт, звернення виконавця до замовника із пропозицією про підписання проектів ескізних робіт. Разом з тим, і вимога замовника про виконання робіт відсутня, а вимога про повернення коштів у зв'язку з невиконанням умов договорів підряду була направлена підряднику 12.03.2014.

Таким чином, при наявності укладених договорів в 2007 році замовник звернувся з вимогою щодо їх невиконання лише в 2014 році. Також слід звернути увагу, що позивачем 26.02.2013 була відчужена одна із земельних ділянок, щодо яких здійснювались проектні роботи.

Відповідно, слід дійти висновку, що пред'явлення вимоги позивачем через сім років після укладення договору не може вважатися розумним строком, виходячи з положень цивільного судочинства, а тому є не додержані ним вимоги положень ст. 846 ЦК України, щодо права вимагати виконання робіт в розумний строк.

Таким чином, слід погодитись з висновком суду першої інстанції про те, що саме ОСОБА_1 усунувся від виконання своїх зобов'язань за договорами щодо підписання ескізних проектів (надання вказівок щодо проекту), що у свою чергу стало перешкодою для виконання подальшої роботи. Доказів про ухилення ОСОБА_2 від виконання взятих на себе зобов'язань матеріали справи не містять. А тому підстав для стягнення з відповідача на користь позивача суми збитків у зв'язку з невиконанням умов укладених між сторонами договорів не вбачається.

Крім того, з висновку експертного дослідження від 27.05.2015 № 0527, складеного судовим експертом Командировим О.В., вбачається, що загальна вартість проектних робіт по розробці ескізів розрахована в цінах станом на жовтень 2007 року складає 293047,62 грн. /т.2 а.с.108-158/. Виходячи з офіційного курсу валют станом на жовтень 2007 року (5,05 грн. за 1 долар США), вказана сума значно перевищує суму сплачену позивачем відповідачу за виконану ним роботу.

Посилання представника позивача про наявність різниці між сумою позовних вимог і сумою визначеною цим експертом, яка підлягає стягненню на користь позивача, відхиляються колегією суддів апеляційного суду, оскільки сума позовних вимог розрахована за курсом валюти станом на час подання позову, а на момент виникнення спірних правовідносин сума коштів сплачених позивачем відповідачу відповідає обсягу виконаних ним робіт, що доведено в ході розгляду справи.

Необхідно також звернути увагу на положення ч.ч. 4,5 ст. 653 ЦК України згідно яких, сторони не мають права вимагати повернення того, що було виконане ними за зобов'язанням до моменту зміни або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо договір змінений або розірваний у зв'язку з істотним порушенням договору однією із сторін, друга сторона може вимагати відшкодування збитків, завданих зміною або розірванням договору.

Укладені між сторонами правочини не містять положень щодо зобов'язання повернення коштів у разі розірвання договору. Укладені між сторони договори розірвані за рішенням суду, яке в цій частині набрало законної сили 12.01.2016, тобто заявлені позивачем збитки не є такими, що завдані саме розірванням договору. А істотне порушення умов договору відповідачем не доведено і вході розгляду справи.

Відповідно до ст.ст. 10, 60 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. При цьому доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з ч. 1 ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Надані стороною відповідача докази: показання свідка та висновок експертного дослідження від 27.05.2015 № 0527, не спростовані стороною позивача належними та допустимими доказами в розумінні вимог ЦПК України, в ході розгляду справи висловлені лише кричні зауваження щодо цих доказів, що є лише припущенням.

Отже виходячи із основних принципів цивільного процесу, зокрема, змагальності і диспозитивності, апеляційний суд, з урахуванням висновків і мотивів суду касаційної інстанції, вважає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про недоведеність позивачем власної позиції щодо відшкодуванні збитків.

Враховуючи вищевикладене, колегія судді приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції в частині вирішення позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування збитків відповідає вимогам закону, зібраним доказам, обставинам справи і підстав для його скасування з мотивів, викладених в апеляційній скарзі, не вбачається.

Керуючись ст. ст. 303, 307, 308, 313-315 ЦПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - відхилити.

Рішення Печерського районного суду м. Києва від 28.08.2015 в частині вирішення позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування збитків - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий:

Судді: