Провадження № 2/470/235/16
Справа № 470/536/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2016 року смт.Березнегувате

Березнегуватський районний суд Миколаївської області в складі:

головуючого: судді Орлової С.Ф.,

при секретарі Михалюк С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

15 серпня 2016 року позивачка звернулася до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу. В позовній заяві зазначила, що 30 серпня 2011 року уклала шлюб з ОСОБА_2, який зареєстровано у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Березнегуватського районного управління юстиції Миколаївської області, актовий запис № 26. Від шлюбу мають сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Сімейне життя в сторін не склалося, шлюбні стосунки між ними фактично припинені. Позивачка вважає, що збереження шлюбу неможливе та просить суд розірвати шлюб, укладений з ОСОБА_2, після розірвання шлюбу залишити прізвище "Бабай", дитину залишити проживати з нею.

Позивачка свої вимоги підтримала, надавши до суду письмову заяву, на розірванні шлюбу наполягала, а справу просила слухати за її відсутності.

Відповідач в судове засідання надав письмову заяву про слухання справи за його відсутності, позовні вимоги заявлені позивачкою визнав в повному обсязі.

Згідно ч.2 ст.197 ЦПК України, оскільки від позивача та відповідача надійшли заяви про слухання справи за їх відсутності, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи та наявні в ній докази доходить наступного.

Відповідно до ч.1 ст.110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним із подружжя.

Згідно ст.112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Статтею 113 СК України передбачено, що особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Судом встановлено, що 30 серпня 2011 року між позивачкою та відповідачем укладено шлюб, який зареєстровано у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Березнегуватського районного управління юстиції Миколаївської області, про що зроблено відповідний актовий запис за № 26 ( а.с.3).

Від шлюбу сторони мають сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, який проживає разом з позивачкою. (а.с.7).

Шлюбно сімейні відносини між сторонами не склалися та фактично припинені, на примирення не згодні.

Таким чином, суд доходить висновку, що подальше спільне життя чоловіка та жінки і збереження родини стали неможливими, це суперечить їх інтересам та інтересам їхньої дитини.

На підставі викладеного вище, аналізуючи зібрані у справі докази, кожний окремо та всі в сукупності, враховуючи, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу

суперечить їх інтересам та інтересам їх дитини, суд доходить висновку про можливість задоволення позову про розірвання шлюбу.

Згідно ч.1 ст.88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Керуючись ст.ст.10, 11, 209, 212-215 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, укладений між ОСОБА_1 (Пазгалова), ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрований 30 серпня 2011 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Березнегуватського районного управління юстиції Миколаївської області, актовий запис № 26 - розірвати.

Малолітню дитину ОСОБА_4,ІНФОРМАЦІЯ_1 залишити проживати з матір'ю - ОСОБА_1.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище "Бабай".

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені нею витрати по сплаті судового збору в розмірі 551 грн. 20 коп.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Миколаївської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 10-денний строк з дня його проголошення апеляційної скарги, а особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя С. Ф. Орлова