Справа № 229/2991/16-ц
Провадження № 2-н/229/214/2016
У х в а л а

08 вересня 2016 р. м.Дружківка

Суддя Дружківського міського суду Донецької області Панова Т.Л., розглянувши заяву обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» про видачу судового наказу про стягнення боргу з ОСОБА_1, ОСОБА_2,

В С Т А Н О В И В:

заявник звернувся до суду із заявою, в якій просить стягнути солідарно з ОСОБА_1, ОСОБА_2 на користь ОКП «Донецьктеплокомуненерго» заборгованість по оплаті за опалення в сумі 19453,47 грн. за період з 01.07.2004 року по 01.05.2016 року, інфляційні збитки в розмірі 12893,07 грн. та 3 % річних в сумі 2616,79 грн., а також просить стягнути судові витрати в сумі 689,00 грн.

Відповідно до ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Відповідно до ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Відповідно до ч.3 ст. 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення.

Як зазначено в п.9 Постанови №14 Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23 грудня 2011 року " Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» наявність спору про право (пункт 2 частини третьої статті 100 ЦПК), яке є підставою для відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу, вирішується суддею у кожному конкретному випадку, виходячи із характеру та обґрунтованості заявленої матеріально-правової вимоги і документів, доданих до заяви. Наявність спору можна встановити відсутністю документів, що підтверджують наявність суб'єктивного права у заявника; документів, що підтверджують порушення суб'єктивного права або документів,що підтверджують виникнення права вимоги. Крім того, мають ураховуватися обставини, якщо із доданих документів вбачається, що боржник заперечує, не визнає або оспорює свій обов'язок перед заявником (кредитором); із доданих документів вбачається пропуск позовної давності. Така вимога може бути

вирішена лише у позовному провадженні (частина третя статті 267 Цивільного кодексу України).

Заявник просить стягнути заборгованість за надану теплову енергію в сумі 19453,47 грн., яка утворилася за період з 01.07.2004 року по 01.05.2016 року. Із розрахунку, доданого до заяви, вбачається, що перебіг строку позовної давності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не переривався.

Тобто із заяви та доданих до неї документів вбачається пропуск позовної давності.

Боржники мають право заявити клопотання про застосування наслідків пропуску заявником строку позовної давності, і така вимога може бути вирішена тільки у позовному провадженні.

Суддя вважає, що із заяви та доданих до неї документів вбачається спір про право.

Відповідно до п.2 ч.3 ст. 100 ЦПК України суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, у разі якщо із заяви і поданих документів вбачається спір про право.

Оскільки із заяви та доданих до неї документів вбачається спір про право, то суддя вважає, що необхідно відмовити у її прийнятті.

На підставі наведеного та керуючись ст. 100 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

відмовити у прийнятті заяви обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» про видачу судового наказу про стягнення боргу з ОСОБА_1, ОСОБА_2.

Роз'яснити заявникові його право на звернення з тими самими вимогами у позовному порядку.

Ухвала суду набирає законної сили через п'ять днів з дня отримання копії ухвали, якщо продовж цього строку не подана апеляційна скарга, або після розгляду апеляційним судом у разі подання апеляційної скарги.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду Донецької області через Дружківський міський суд протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Т.Л.Панова