Справа № 236/2308/16-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"16" вересня 2016 р. м. Лиман

Суддя Краснолиманського міського суду Донецької області, ОСОБА_1. , розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа ОСОБА_4, про стягнення суми , -

В С Т А Н О В И В:

15.09.2016 року ОСОБА_2, звернулась до Краснолиманського міського суду з позовом до ОСОБА_3, третя особа ОСОБА_4 про стягнення суми .

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Законом України "Про судовий збір" визначені розміри ставок судового збору, а саме: за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою - 1 відсоток ціни позову, але не меньше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (п. п.1 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону).

Згідно ст. 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2016 рік" з 1 січня 2016 року встановлено мінімальну заробітну плату в розмірі 1378 грн. в місяць.

Позивачем визначено ціну позову в розмірі 27168,92 грн., таким чином підлягає сплаті позивачем судовий збір в розмірі 551,20 грн.

Проте, позивачем судовий збір не сплачений, разом з позовною заявою надана заява про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви.

Розглянувши заяву позивача, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом.

Стаття 5 цього Закону передбачає перелік осіб, які звільняються від сплати судового збору. Позивач до цього переліку не належить.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі (ч.1). Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч.2).

Пунктом 29 постанови Пленуму «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 р. розяснено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-У1 та статті 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунках коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових рахунків та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Розглянувши доводи позивача щодо звільнення від сплати судового збору, суд вважає, що такі не свідчать про наявність підстав для відстрочення сплати судового збору.

Так, довідку про склад сім"ї, де зазначені дві неповнолітні дитини та ксерокопію трудової книжки з записом про звільнення позивача в 2015 році, суд не вважає доказами на підтвердження того, що майновий стан позивача перешкоджає їй сплатити судовий збір, оскільки позивач є особою працездатного віку, жодних доказів щодо відсутності доходу у неї не надала, також не надала доказів, що діти знаходять виключно на її утриманні (що вона не отримує коштів (аліментів) на утримання дітей від батька). Інших доказів для відстрочення сплати судового збору судом не встановлено. Крім того, розмір судового збору, який повинна сплатити позивачка складає лише 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

У звязку із цим, у задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст. 119, 120 ЦПК України, її слід залишити без руху та запропонувати позивачу усунути вказані недоліки заяви, надати суду документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі визначеному законом.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_2 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа ОСОБА_4, про стягнення суми .

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа ОСОБА_4, про стягнення суми - залишити без руху, надав позивачу ОСОБА_2 строк, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали, для усунення недоліків - надання суду оригіналу квітанції про сплату судового збору, інакше заява буде вважатися неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала підлягає оскарженню в частині визначення розміру судового збору. Ухвала судді в цій частині набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, яка подається до Апеляційного суду Донецької області через Краснолиманський міський суд Донецької області протягом п"яти днів з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя -