Справа № 442/5652/16-ц
У Х В А Л А

29 серпня 2016 р.м. Дрогобич

Суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області Нагірна О.Б., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1»як ОСОБА_2, ОСОБА_1»як ОСОБА_3 про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати з Публічного акціонерного товариства « ДЗАК»-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1»як ОСОБА_2 та ОСОБА_1»як ОСОБА_3 звернулись до суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати з Публічного акціонерного товариства « ДЗАК» в розмірі 13217 грн. 60 коп. як спадкоємці після смерті їхнього сина ОСОБА_1»яка ОСОБА_4.

Вивчивши подану заяву про видачу судового наказу та додані до неї документи, вважаю, що в прийнятті даної заяви слід відмовити з наступних підстав.

Згідно з розясненнями, що містяться в п. 9 постанови Пленуму вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» від 23 грудня 2011 року №14 наявність спору про право (пункт 2 частини третьої статті 100 ЦПК), яке є підставою для відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу, вирішується суддею у кожному конкретному випадку, виходячи із характеру та обґрунтованості заявленої матеріально-правової вимоги і документів, доданих до заяви. Наявність спору можна встановити відсутністю документів, що підтверджують наявність субєктивного права у заявника; документів, що підтверджують порушення субєктивного права або документів, що підтверджують виникнення права вимоги.

Згідно п.12 вказаної вище постанови Пленуму не допускається розгляд вимог про стягнення заробітної плати у разі наявності спору щодо розміру заборгованості чи права на її отримання.

Згідно ч.2 ст. 95 ЦПК України із заявою про видачу судового наказу може звернутись особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.

Згідно ст. 1227 ЦК України суми заробітної плати, пенсії, стипендії, аліментів, допомоги у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю, відшкодувань у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я, інших соціальних виплат, які належали спадкодавцеві, але не були ним одержані за життя, передаються членам його сім'ї, а у разі їх відсутності - входять до складу спадщини.

З урахуванням вище викладеного, суд приходить до висновку, що із заяви про видачу судового наказу та поданих разом із заявою документів вбачається спір про право, оскільки вимоги заявника неможливо вирішити в наказному провадженні, так як в межах заявлених вимог про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, необхідно встановити коло спадкоємців померлого, витребувати спадкову справу, що є окремим предметом доказування, незважаючи на існування свідоцтва про право на спадщину за законом заявників від 30.07.2016 року, виданого приватним нотаріусом Дрогобицького районного нотаріального округу.

У відповідності з п. 2 ч. 3 ст. 100 ЦПК України суддя відмовляє у прийнятті зави про видачу судового наказу, у разі якщо із заяви і поданих документів вбачається спір про право.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне відмовити у прийнятті зави про видачу судового наказу.

Отже суд відмовляючи заявникам у прийнятті заяви про видачу судового наказу, одночасно роз»ясніє заявнику його право звернутись до суду з тими ж самими вимогами на загальних підставах у порядку позовного провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 100, 101, 209-210 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

Відмовити у прийнятті заяви ОСОБА_1»як ОСОБА_2, ОСОБА_1»як ОСОБА_3 про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати з Публічного акціонерного товариства « ДЗАК».

Роз`яснити заявникам, що відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою, заявник має право звернутися до суду з тими ж самими вимогами у позовному порядку.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Львівської області через Дрогобицький міськрайонний суд шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції протягом 5 (пяти) днів з дня її проголошення. Сторона, яка не була присутня при проголошенні ухвали може її оскаржити протягом 5 (пяти) днів з дня отримання її копії.

Суддя Нагірна О.Б.