Справа № 755/6170/16-ц
Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" серпня 2016 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Ластовка Н.Д., розглянувши заяву ОСОБА_1про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва 01 червня 2016 року по цивільній справі № 755/6170/16-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до ОСОБА_1 про стягнення боргу,-

В С Т А Н О В И В :

15 серпня 2016 року ОСОБА_1звернулася до суду з вищезазначеною заявою відповідно до якої просить суд скасувати заочне рішення Дніпровського районного суду м. Києва 01 червня 2016 року по цивільній справі № 755/6170/16-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до ОСОБА_1 про стягнення боргу та призначити справу до розгляду у загальному порядку.

Вивчивши матеріали поданої заяви, вважаю, що вона не відповідає вимогам Цивільного процесуального законодавства України, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до п.6 ч. 2 ст. 229 ЦПК України до заяви про перегляд заочного рішення додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п.п. 1.4. ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви про перегляд заочного рішення фізичною особою встановлено судовий збір 0,2 розміру мінімальної заробітної плати.

Як роз'яснено у п.3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року за №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Зокрема, частиною п'ятою статі 119 ЦПК передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Отже, якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору (частина п'ята статі 119 ЦПК), не буде поданий у строк, установлений судом, визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві (стаття 121 ЦПК) або залишення заяви без розгляду (пункт 8 частини першої статі 207 ЦПК).

Разом з тим, звертаючись із заявою до суду, заявником не надано квитанцію про сплату судового збору.

Враховуючи це, заявнику необхідно подати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору або надати належним чином завірену копію документу, що звільняє від сплати судового збору (ст. 5 Закону України «Про судовий збір»).

Відповідно до ч. 7 ст. 229 до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються правила статті 121 ЦПК України.

З урахування викладених вище вимог чинного Цивільного процесуального законодавства, дотримання якого є обов'язковим для вирішення питання про відкриття провадження в цивільній справі, позивачеві необхідно встановити строк для усунення зазначених вище недоліків.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 121, 229 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва 01 червня 2016 року по цивільній справі № 755/6170/16-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до ОСОБА_1 про стягнення боргу - залишити без руху.

Надати заявнику ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, який не може перевищувати три дні з дня отримання позивачем копії ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: