Справа № 760/3945/16-ц
Провадження № 2/760/2973/16
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

15 квітня 2016 року м. Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Шевченко Л. В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

29.02.2016 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду із позовною заявою про розірвання шлюбу, однак в порядку окремого провадження відповідно до частини третьої статті 234 ЦПК.

Ухвалою судді Солом'янського районного суду м. Києва від 02.03.2016 зазначена позовна заява залишена без руху з підстав її невідповідності вимогам, встановленим статтями 26, 234 ЦПК.

Відповідно до частини першої статті 234 ЦПК окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

У порядку окремого провадження розглядаються також справи про надання права на шлюб, про розірвання шлюбу за заявою подружжя, яке має дітей, за заявою будь-кого з подружжя, якщо один з нього засуджений до позбавлення волі, про встановлення режиму окремого проживання за заявою подружжя та інші справи у випадках, встановлених законом (частина третя статті 234 ЦПК).

У зв'язку з цим, якщо ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мають намір звернутися до суду в порядку окремого провадження вони повинні враховувати інші вимоги, встановлені законом.

Так відповідно до статті 109 СК «подружжя, яке має дітей, має право подати до суду заяву про розірвання шлюбу разом із письмовим договором про те, з ким із них будуть проживати діти, яку участь у забезпеченні умов їхнього життя братиме той з батьків, хто буде проживати окремо, а також про умови здійснення ним права на особисте виховання дітей.

Договір між подружжям про розмір аліментів на дитину має бути нотаріально посвідчений. У разі невиконання цього договору аліменти можуть стягуватися на підставі виконавчого напису нотаріуса».

Також Пленум Верховного Суду України у пункті 8 постави № 11 від 21.12.2007 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» зазначив, що «для захисту інтересів неповнолітніх дітей суд має перевірити зміст письмових договорів, які подружжя подає під час розгляду справи про розірвання шлюбу. Відповідно до статті 109 СК подружжя має право подати письмовий договір, в якому передбачити:

- з ким з них будуть проживати діти;

- яку участь у забезпеченні умов їхнього життя братиме той із батьків, хто буде проживати окремо;

- умови здійснення ним права на особисте виховання дітей.

Крім того, подружжя подає до суду договір про розмір аліментів на дитину (дітей). Судам слід перевіряти дотримання нотаріального посвідчення такого договору. У ньому сторони передбачають способи виконання батьками обов'язку утримувати дитину тим з них, хто проживає окремо від дитини.

Сторони передбачають у договорі також порядок, умови та форми (грошова і (або) натуральна) надання утримання одним з батьків».

У позовній заяві про розірвання шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зазначили, що за час шлюбу у них народилися: донька ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2. Однак, вищезазначені договори до суду не надали.

Отже, якщо ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мають намір звернутися до суду в порядку окремого провадження їм належить подати до суду два договори: письмовий договір про визначення місця проживання дитини і про порядок участі батьків, або того з них, хто проживатиме окремо, в її вихованні та нотаріально посвідчений договір про розмір і порядок виплати аліментів на дитину.

Крім цього, відповідно до частини першої статті 26 ЦПК у справах позовного провадження особами, які беруть участь у справі, є сторони, треті особи, представники сторін та третіх осіб.

З матеріалів справи випливає, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на підставі поданої позовної заяви заявляють позовні вимоги в порядку окремого провадження, що суперечить вимогам статей 26, 234 ЦПК, оскільки в позовному провадженні подається позовна заява і беруть участь у ньому сторони (позивач та відповідач), треті особи, представники сторін та третіх осіб, а у окремому провадженні подається заява і беруть участь у справі - заявники, інші заінтересовані особи, їхні представники.

Таким чином ОСОБА_1 та ОСОБА_2 необхідно визначитися з порядком звернення до суду, та в залежності від цього подати до суду позовну заяву про розірвання шлюбу або заяву про розірвання шлюбу, з урахуванням вимог визначених нормами чинного законодавства.

Ухвалою від 02.03.2016 про залишення позовної заяви без руху позивачам було запропоновано усунути недоліки шляхом визначення порядку звернення до суду.

Строк для усунення недоліків був встановлений - п'ять днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 отримали вищезазначену ухвалу 14.03.2016 . Отже строк для усунення недоліків закінчився 19.03.2016. Станом на день постановлення цієї ухвали позивачі недоліки позовної заяви не усунули.

Частина друга статті 121 ЦПК передбачає «якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві».

Таким чином, позовну заяву належить визнати неподаною та повернути позивачам.

Керуючись статтями 119, 121 ЦПК, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про розірвання шлюбу вважати неподаною та повернути позивачам.

Роз'яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через Солом'янський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Л. В. Шевченко