Провадження №2-н/760/630/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2016 року суддя Соломянського районного суду міста Києва Усатова І.А., розглянувши заяву Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського району м. Києва» про видачу судового наказу за вимогою про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за житлово-комунальні послуги,

В С Т А Н О В И Л А:

Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського району м. Києва» в особі начальника ЖЕД №902 ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про видачу судового наказу за вимогою про стягнення з ОСОБА_1 Олександровичана користь Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського району м. Києва» заборгованість по платі за утриманя житла та платі за користування комунальними послугами за період з 01.07.2013 року по 01.07.2016 року.

Позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Для окремих видів вимог законом може встановлюватися спеціальна позовна давність: скорочена або триваліша порівняно із загальною позовною давністю.

Згідно з законодавством України позовна давність в один рік застосовується, зокрема, до вимог: про стягнення неустойки (штрафу, пені); про спростування недостовірної інформації, поміщеної у засобах масової інформації; про переведення на співвласника прав та обов'язків покупця у разі порушення переважного права купівлі частки у праві спільної часткової власності; у зв'язку з недоліками проданого товару; про розірвання договору дарування; у зв'язку з перевезенням вантажу, пошти; про оскарження дій виконавця заповіту.

Як вбачається з поданої до суду заяви та доданих до неї додатків, заявник просить, зокрема, стягнути з ОСОБА_1 заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги за період з 01.07.2013 по 01.06.2016 року, тобто зі спливом строку позовної давності.

Заява про поновлення строків пропущеного строку позовної давності подається до суду одночасно з позовною заявою. Рішення по цій заяві приймається судом одночасно з ухвалення рішення по суті позовних вимог.

Крім того, на думку судді, спір про право може виникнути в разі порушення, невизнання або оспорювання прав, свобод чи інтересів особи. З одного боку, при подачі заяви про видачу судового наказу в порядку наказного провадження має місце спір про право, однак в особливій формі прояву, а з іншого - наказне провадження є безспірним. Під безспірністю вимог слід розуміти наявність достатніх та належних доказів високого ступеню достовірності, що визначають обґрунтованість вимог стягувача та малоймовірність захисту боржника.

Виходячи зі змісту п.2 ч.3 ст.100 ЦПК України, суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, у разі якщо із заяви і поданих документів вбачається спір про право.

Дослідивши подану до суду заяву з доданими матеріалами у їх сукупності, суддя приходить до висновку, про необхідність відмовити заявнику у прийнятті заяви про видачу судового наказу, оскільки із заяви і поданих до неї документів не вбачається безспірність вимог стягувача, навпаки вбачається спір про право та наявність законних підстав звернутися до суду саме з позовною заявою та порушити у ній питання, зокрема, про поновлення пропущеного строку позовної давності щодо вимог про стягнення заборгованості з ОСОБА_1

Відповідно до ч.2 ст.101 ЦПК України, відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

Керуючись ст.100 ч.3 п.2, 101 ч.2, ст.ст.208-210, 292-294 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

У прийнятті заяви Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського району м. Києва» про видачу судового наказу за вимогою про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за житлово-комунальні послуги - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Апеляційна скарга подається апеляційному суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Суддя І.А. Усатова