Провадження №2/760/6415/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

/про залишення позовної заяви без руху/

02 листопада 2016 року суддя Солом'янського районного суду м. Києва Кицюк В.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства оборони України, Адміністрації держприкордон служби України про визначення відповідача, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду із позовною заявою до Міністерства оборони України про визнання дій неправомірними та стягнення одноразової грошової допомоги.

Дослідивши позовну заяву, приходжу до наступного висновку.

До адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльностіКонституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження. (ч. 2 ст. 2 КАС України)

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси. (ч. 1 ст. 6 КАС України)

Статтею 7 КАС України встановлені принципи адміністративного судочинства, зокрема, змагальність та диспозитивність.

Юрисдикція адміністративних судів поширюється на певні публічно-правові спори, визначені ст.. 17 КАС України

За своєю суттю звернення до суду з позовом передбачає наявність певних вимог у однієї сторони (позивача) до іншої сторони (відповідача).

Статтею 106 КАС України передбачені вимоги, яким повинна відповідати позовна заява при зверненні до суду адміністративної юрисдикції, а ст. 105 КАС України визначений чіткий перелік вимог який може містити позовна заява.

Вимога позивача по визначенню судом відповідача взагалі не відноситься до його компетенції, оскільки враховуючи принцип змагальності та диспозитивності саме сторони справи повинні за допомогою доказів підтверджувати або спростовувати свої вимоги або заперечення.

А тому, суд роз'яснює позивачу необхідність звернення до суду з позовом де будуть чітко визначені позовні вимоги, виходячи з положень ст.. 105 КАС України, та суб'єкт владних повноважень до якого, ці вимоги будуть адресовані.

Крім того, відповідно до ч 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, справляється судовий збір. Підстави, за якими особи звільняються від сплати судового збору за подачу позову або заяви, зазначені у ч 2 цієї ж статті Закону України «Про судовий збір».

Відтак суд вважає за необхідне довести до відома позивача, що дотримання вимог ст.ст. 105-106 КАС України та Закону України «Про судовий збір» при пред`явленні позову в суд є імперативним правилом в тому числі і для суду на предмет перевірки позову і долучених до нього матеріалів і недопущення відкриття провадження і призначення непідготовленої справи (позову) до розгляду. Позовна заява не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього ж Кодексу постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Якщо ж позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не виконає всі вимоги, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 108 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства оборони України, Адміністрації держприкордон служби України про визначення відповідача - залишити без руху та надати строк для усунення вказаних судом недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з моменту отримання копії даної ухвали.

В разі не усунення вказаних недоліків, дана заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала може бути оскаржена через Солом`янський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання її копії.

Суддя В.С.Кицюк