Справа № 308/678/13- ц
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

28 квітня 2016 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі:

головуючої-судді - ОСОБА_1,

при секретарі Коціпак З.П.

за участю прокурора Ужгородської місцевої прокуратури - ОСОБА_2

третьої особи без самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород цивільну справу за позовом прокурора м. Ужгорода до Ужгородської міської ради , ОСОБА_4, ОСОБА_5 , Ужгородського міськрайонного управління юстиції в особі Реєстраційної служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції, ОСОБА_6, треті особи без самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_7 , ОСОБА_8, ОСОБА_3, ОСОБА_9 про визнання незаконним рішення Ужгородської міської ради, недійсним та скасування державного акта на право власності на земельну ділянку та договору дарування, визнання недійсним свідоцтво про право власності на земельну ділянку та договору купівлі продажу земельної ділянки укладеного 31.10.2013 року-

В С Т А Н О В И В :

Прокурор м. Ужгорода звернувся з позовом до Ужгородської міської ради , ОСОБА_4, ОСОБА_5 , Ужгородського міськрайонного управління юстиції в особі Реєстраційної служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції, ОСОБА_6, треті особи без самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_7 , ОСОБА_8, ОСОБА_3, ОСОБА_9 про визнання незаконним рішення Ужгородської міської ради, недійсним та скасування державного акта на право власності на земельну ділянку та договору дарування, визнання недійсним свідоцтво про право власності на земельну ділянку та договору купівлі продажу земельної ділянки укладеного 31.10.2013 року.

В позові прокурор зазначив, що звернувся до суду в інтересах держави і свій позов обгрунтував

тим, що на його думку рішенням Ужгородської міської ради незаконно передано земельну ділянку у приватну власність площею 0,0379 га за адресою м. Ужгород, вул. Підгірна 4, в звязку з чим територіальна громада м. Ужгорода протиправно позбавлена права володіння, користування і розпорядження земельною ділянкою . Крім того, в позові прокурор зазначив, що відсутній орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Нормами статті 119 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Крім того, у пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 р. № 2 розяснено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам ст. 119 ЦПК. У звязку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Разом з тим слід зазначити, що дана справа розглядалась різними судовими інстанціями, зокрема, колегією суддів Судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, висновки та мотиви з яких скасовані рішення викладені в ухвалі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 08.10.2014 року, зокрема колегією суддів Судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ зазначено, що установлено, що у позовній заяві прокурор м. Ужгорода вказує, що звертається до суду з відповідним позовом в порядку ст.45 ЦПК України , однак не надає документи, які підтверджують неможливість громадян, права чи інтереси яких порушено, самостійно здійснювати представництво своїх інтересів та не вказує в чому саме полягає порушення прав держави.

Відповідно до ч.4 ст. 338 ЦПК України - висновки і мотиви, з яких скасовані рішення є обов'язковими для суду першої чи апеляційної інстанції при новому розгляді справи.

Положеннями ст. 45 ЦПК України передбачено, що з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з позовною заявою (заявою), бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення Верховним Судом України, про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами. При цьому прокурор повинен надати суду документи, які підтверджують неможливість громадянина самостійно здійснювати представництво своїх інтересів.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Прокурор, який звертається до суду з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді (незалежно від форми, в якій здійснюється представництво), повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення такого представництва, передбачених частинами другою або третьою статті 25 Закону України "Про прокуратуру". Для представництва інтересів громадянина в суді прокурор також повинен надати документи, що підтверджують недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність відповідного громадянина, а також письмову згоду законного представника або органу, якому законом надано право захищати права, свободи та інтереси відповідної особи, на здійснення ним представництва. Невиконання прокурором вимог щодо надання суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді має наслідком застосування положень, передбачених статтею 121 цього Кодексу.

Водночас, позовна заява подана прокурором м. Ужгорода не містить обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді. Не зазначено в чому полягає порушення інтересів держави, та не обґрунтовано необхідність їх захисту, а також не зазначено про наявність або відсутність органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Дослідивши матеріали справи, враховуючи, що порушення правил ст. 119 ЦПК України виявлені при розгляді справи, приходжу до переконання, що без усунення наведених вище недоліків, подальший розгляд справи є неможливим , вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду в новій редакції з врахуванням викладеного та з врахуванням висновків і мотивів, з яких скасовані рішення викладених в ухвалі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 08.10.2014 року, та вимог ст.ст. 119,120 ЦПК України.

У п. 7 абз.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 р. №2 Про застосування норм цивільного процессуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції зазначено, що якщо порушення правил ст. 119,120 ЦПК України виявлені при розгляді справи , вони усуваються в ході судового розгляду або настають наслідки, передбачені п. 8 ч. 1 ст. 207 ЦПК України.

Відповідно до п. 8 ч.1 ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Керуючись ст.ст. 119, 207, 308-210, 293, 294 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву прокурора м. Ужгорода до Ужгородської міської ради , ОСОБА_4, ОСОБА_5 , Ужгородського міськрайонного управління юстиції в особі Реєстраційної служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції, ОСОБА_6, треті особи без самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_7 , ОСОБА_8, ОСОБА_3, ОСОБА_9 про визнання незаконним рішення Ужгородської міської ради, недійсним та скасування державного акта на право власності на земельну ділянку та договору дарування, визнання недійсним свідоцтво про право власності на земельну ділянку та договору купівлі продажу земельної ділянки укладеного 31.10.2013 року- залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунути зазначені недоліки позовної заяви у строк , який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

Розяснити, що інакше позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1