ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

07 листопада 2016 року суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області Чернишова Є.Ю., розглянувши позовну заяву Публічного Акціонерного Товариства Комерційний банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про звільнення з-під арешту,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувсяз позовом до ОСОБА_1 про звільнення з-під арешту.

Розглянувши вказаний позов вважаю, що він не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з таких підстав.

На підставі ч.5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Позивач разом з позовною заявою надав копію платіжного доручення № ВО901В12І1, відповідно до якого сплачено 1378,00 грн. судового збору. Також юрисконсультантом ОСОБА_2 зазначено, що зараховано в дохід бюджету 1378 грн., проте таке платіжне доручення не може бути прийнятим як належний доказ сплати судового збору виходячи із наступного.

Як розяснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п. 26 Постанови від 17 жовтня 2014 року №10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв'язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного доручення (п. 2.14 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 21.01.2004 року №22).

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Так, відповідно до п. 2.14 Інструкції (абз.2- 3) відміткою про дату реєстрації банком платіжного доручення платника про сплату платежів до бюджету є заповнення в ньому реквізиту "Дата надходження", який банк заповнює незалежно від дати складання платником цього платіжного доручення.

У розрахункових документах дата, зазначена в реквізиті "Дата виконання", має відповідати:

-даті списання коштів з рахунку платника та зарахування на рахунок отримувача в разі їх обслуговування в одному банку;

-даті списання коштів з рахунку платника та з кореспондентського рахунку банку платника в разі обслуговування отримувача в іншому банку.

Разом з цим, як вбачається із копії платіжного доручення № ВО901В12І1 про сплату судового збору в сумі 1378,00 грн. наданого позивачем, він не відповідає вказаним вимогам. Крім того, зазначений документ поданий у копії, що не узгоджується з приписами абз.4 п.26 Постанови №10 Пленуму ВСС України від 17.10.2014.

З наведеного виходить, на порушення ч.5 ст. 119 ЦПК України позивач не надав суду належні докази сплати судового збору.

Відповідно до ст.121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Публічного Акціонерного Товариства Комерційний банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про звільнення з-під арешту- залишити без руху.

Встановити термін для усунення виявлених судом недоліків позовної заяви протягом пяти днів з моменту отримання ухвали.

Розяснити позивачу, що при невиконанні вимог даної ухвали, зазначена позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області через Фастівський міськрайонний суд, шляхом подачі апеляційної скарги протягом пяти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Є.Ю.Чернишова