Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

( заочне)

27 вересня 2016 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Штих Т.В.,

секретаря Чаленко Н.О.,

розглянувши в судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до Дзержинського районного суду міста Харкова з позовом, в якому просить розірвати шлюб з відповідачкою, та пояснює що, шлюб зареєстрований 16 жовтня 2010 року, відділом реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 2129.

Від шлюбу сторони мають неповнолітню дитину - доньку ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1.

Причиною розпаду сім'ї стало те, що у сторін різні погляди на життя, постійні сварки та негаразди в сімї призвели до втрати почуттів кохання та взаємо порозуміння.

Шлюбні стосунки припинені, спільне господарство не ведеться. В подальшому однією сім'єю проживати не бажають.

Позивач в судове засідання з'явився, наполягав на задоволенні позовних вимог.

Представник позивача також підтримала позовні вимоги, просила суд задовольнити позов.

Відповідач в судове засідання не зявився, про час та дату судового засідання повідомлявся належним чином, причину неявки суду не повідомив. Суд вважає за можливе розглядати справу за його відсутності.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обовязків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення і послався, щодо тривалості розгляду даної справи, яка повязана поведінки відповідача, та з урахуванням подання позовної заяви у тварині 2015 року, на справу Писатюк проти України , в якій Європейський суд з прав людини зазначив, що розумність тривалості провадження має оцінюватись в світлі обставин справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета розгляду для заявника.

Враховуючи, що в справі є достатні матеріали про права і правовідносини сторін, відповідача належним чином було повідомлено про місце і час судового засідання, позивач не заперечує проти розгляду справи у відсутність відповідача та ухваленні заочного рішення на підставі наявних у справі доказів, суд розглядає справу у відсутність відповідача, відповідно до ст. ст. 224, 225 ЦПК України.

Вивчивши матеріали справи суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог.

При цьому суд виходить з того, що статтями 10,11,60 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, згідно з якими кожна сторона повинна довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд розглядає справу в межах заявлених вимог і вирішує справу на підставі наданих доказів.

Даний принцип полягає у прояві в змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Сторони зобовязані визначити коло фактів, на які вони посилаються,я к на підставу своїх вимог та заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення, крім випадків, встановлених ст. 61 ЦПК України.

Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь - які фактичні дані,на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці данні встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко-і відеозаписів, висновків експертів.

Згідно ч.1 ст. 64 ЦПК України письмовими доказами є будь - які документи, акти, довідки, листування службового або особистого характеру або витяги з них, що містять відомості про обставини, які мають значення для справи.

Аналізуючи докази надані сторонами, суд визнав доведеними такі факти:

Вивчивши матеріали справи, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню.

Розглянувши матеріали справи, суд приходить до наступного.

В судовому засіданні встановлено, що згідно свідоцтва про шлюб від 16 жотвня 2010, відділо реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції, сторони вступили в зареєстрований шлюб, про, що в книзі реєстрації актів цивільного стану було зроблено відповідний актовий запис № 2129.

За час сумісного проживання між сторонами виникали постійні свари та негаразди, що негативно відображалося на їх стосунках. Сторони на даний час однією сімєю не проживають, сімейних відносин не підтримують, спільне господарство не ведуть, характер взаємостосунків, що склалися, свідчить про повний розпад сім'ї.

Відповідно до ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило інтересам одного з них, що має істотне значення. Сторони однією сімєю не проживають, в майбутньому не бажають існувати як одна сімя.

Враховуючи все вищевикладене та керуючись , ст. ст. 110, 112 СК України, ст. ст. 10, 11, 209, 212, 2224-226 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву про розірвання шлюбу ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстрований 16 жовтня 2010 року, відділом реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 2129 - розірвати.

Після розірвання шлюбу прізвище відповідачки залишити без змін ОСОБА_2.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Дзержинський районний суд шляхом подання в десятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Рішення ухвалено та надруковано суддею в нарадчій кімнаті.

Суддя Т.В. Штих.