ун. № 759/6277/16-ц
пр. № 2/759/3445/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 жовтня 2016 року Святошинський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Зайця Т.О. при секретарі Ковтун М.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа Головне управління юстиції в м. Києві про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

28.04.2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визнання за ним в порядку спадкування права власності на квартиру АДРЕСА_1. Свої вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла двоюрідна сестра позивача - ОСОБА_2, після смерті якої відкрилась спадщина, до складу якої входить квартира АДРЕСА_1 У зв'язку з неможливістю віднайти свідоцтва про право власності на квартиру померлої, приватний нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги в повному обсязі, посилаючись на викладені в позовній заяві обставини.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином. В письмових пояснення просив розглядати справу за відсутності представника відповідача (а. с. 29-30).

Представник третьої особи в судове засідання також не з'явився, повідомлявся належним чином.

Встановлено, що відповідно до інформаційної довідки БТІ №13727 від 07.04.2016 року (а. с. 6), ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_1 на підставі Свідоцтв про право на спадщину, виданих Київською ДНК №1 від 26.07.2007 року, №19-5507, №19-5509. Дана обставина також підтверджується листом КМ БТІ від 19.10.2016 № 113292 (И-2016) (а. с. 106).

ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_2 померла, про що складено відповідний актовий запис №13073. Наведена обставина підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 (а.с. 4).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина, до складу якої входить квартира АДРЕСА_1 Спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_2 є ОСОБА_1 - двоюрідний брат померлої. Факт родинних відносин підтверджується свідоцтвом про народження, серії НОМЕР_3, НОМЕР_4, НОМЕР_5, НОМЕР_6 (а. с. 10 - 13).

Згідно матеріалів спадкової справи (а. с. 56-99) до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини звернувся лише позивач ОСОБА_1 (а. с. 67), тобто він єдиний спадкоємець, який прийняв спадщину, відповідно до ст. 1269 ЦК України. Інші спадкоємці за законом або за заповітом відсутні.

04.12.2015 року приватним нотаріусом КМНО здійснено реєстрацію спадкової справи за №2/2015, номер у спадковому реєстрі №58314270 (а. с. 5 - витяг про реєстрацію в спадковому реєстрі).

Листом від 01.03.2016 року №16/02-24 приватний нотаріус КМНО повідомив позивача, що видача свідоцтва про право на спадщину на майно проводиться після подання правовстановлюючих документів щодо належності майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна (а. с. 99) та запропонував звернутися до суду.

Спір виник з тих підстав, що після смерті двоюрідної сестри позивачу не вдалося віднайти свідоцтво про право власності на квартиру, тобто воно втрачене, у зв'язку з чим він не має можливості отримати правовстановлюючий документ на спадкове майно.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1265 ЦК України, у п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

Частина 5 статті 1268 ЦК України закріплює, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Пунктом 20 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7 роз'яснено, що за відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття всіма спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують спадкоємці відповідної черги.

Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження (п. 23 постанови Пленуму ВСУ від 30.05.2008 року № 7).

Відповідно до ст. 392 ЦК України, власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право не визнається іншими особами, а також у разі втрати ним документа, що засвідчує його право власності.

Встановлено, що позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру № 50, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. А. Туполєва, 7, у зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документу.

Оскільки правовстановлюючий документ на квартиру втрачено, проте кварта АДРЕСА_1 входить до складу спадщини, а позивач - єдиний спадкоємець, який прийняв спадщину, тому за ОСОБА_1 підлягає визнанню право власності в порядку спадкування за законом на вказане майно, згідно ст. ст. 392, 1218, 1265, 1268 ЦК України.

Керуючись ст. ст. 57, 60, 209, 212-215 ЦПК України, ст. ст. 392, 1217, 1218, 1265, 1268, 1269 ЦК України суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2, ІН: НОМЕР_1) в порядку спадкування право власності на квартиру АДРЕСА_1.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги та може бути оскаржене до апеляційного суду м. Києва через районний суд, шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

СУДДЯ: Т.О. ЗАЄЦЬ