справа № 285/1297/16-ц
провадження у справі № 2/0285/903/16
У Х В А Л А

про повторне залишення позовної заяви без руху

16.05.2016 року м. Новоград-Волинський

Суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області Літвин О.О., розглянувши матеріали

позовної заяви керівника Новоград-Волинської місцевої прокуратури в інтересах неповнолітньої ОСОБА_1

до ОСОБА_2, ОСОБА_3

ІІІ особи: орган опіки та піклування Новоград-Волинської районної державної адміністрації Житомирської області, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6

про поділ спадкового майна та визнання права власності на спадкове майно, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивач 04.05.2016 року звернувся до суду з позовом до відповідачів, в якому просив розділити спадкове майно після смерті ОСОБА_7, померлого 03.05.2015 року, визнати право спільної сумісної власності за відповідачами на частину квартири АДРЕСА_1 (далі Квартира) та визнати за неповнолітньою ОСОБА_8 право власності в порядку спадкування на житловий будинок № 30 по вул. Зелена в с. Кикова Новоград-Волинського району Житомирської області (далі Будинок).

06.05.2016 ухвалою Новоград-Волинського міськрайонного суду позовну заяву було залишено без руху, зокрема, з тих підстав, що позивачем невірно був сплачений судовий збір, а саме мінімальний його розмір в сумі 1 378 грн., що вочевидь не відповідало дійсній вартості спірного майна, оскільки в позові обєднано дві вимоги майнового характеру, а предметом спору є два обєкта нерухомості частина Квартири і Будинок. Ціна позову позивачем зазначена не була.

В порядку усунення недоліків 16.05.2016 року позивачем було надано до суду заяву, з якої слідує, що ухвала суду в частині сплати судового збору не виконана.

Враховуючи вищевикладене, слід вважати, що позивачем не було повністю виконано вимоги, зазначені в ухвалі суду про залишення позовної заяви без руху від 06.05.2016 року, а тому позовна заява підлягає повторному залишенню без руху з наданням позивачу строку для можливості усунення її недоліків, а саме доплати судового збору, який суд у відповідності до ч. 2 ст. 80 ЦПК України, визначає позивачу в сумі 5 000 грн. (1 % від ціни позову) з огляду на наступне.

Як слідує з доданих до позовної заяви документів, предметом спору, є частина Квартири загальною площею 38,3 кв.м та Будинок, загальною площею 73,1 м2, 1970 року побудови, з господарськими будівлями, зальною площею забудови 126,8 м2.

На момент подачі позову, відповідно до проведеного дослідження, визначення та огляду ринку нерухомості, а також оголошень виставлених на продаж квартир та житлових будинків у м. Новоград-Волинський та Новоград-Волинському районі Житомирської області, ринкова вартість спірного майна за схожою характеристикою, квадратурою, місцем розташування та роком побудови становить: від 4 500 грн. за 1 кв. м. житлової площі в районі та від 8 000 грн. за 1 кв. м. житлової площі у місті.

Відтак, середня мінімальна вартість Будинку повинна становити не менше 328 950 грн., мінімальна вартість Квартири не менше 306 400 грн., що вочевидь не відповідає сплаченій позивачем мінімальній сумі судового збору.

Відповідно до вимог п. 9 ч. 1 ст. 80 ЦПК України та розяснень, що містяться в постанові Пленуму ВСУ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно визначається з урахуванням дійсної вартості спірного майна. При цьому вартість майна це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості на момент предявлення позову, і суд не повинен визначати його вартість за відповідними вимогами, оскільки за змістом ст. 80, п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України такий обовязок покладається на позивача.

Остаточне визначення в процесі розгляду справи ціни позову (дійсної вартості спірного майна), а отже, і суми судового збору, здійснюється судом із наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору.

На думку суду, з урахуванням існуючих ринкових цін, дійсна вартість спірного майна є істотно вищою. Очевидність заниження ціни позову не потребує окремого обґрунтування судом цієї обставини з посиланням на докази. Оцінка правильності визначення ціни позову здійснюється судом при вирішенні питання про відкриття провадження у справі.

Згідно пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у редакції Закону України від 22.05.2015 року № 484-VIII, який набрав чинності з 01.09.2015 року, встановлено, що за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати. Законом України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» встановлено розмір мінімальної заробітної плати в сумі 1 378 грн.

Недоплачена позивачем сума судового збору становитиме 3 622 грн. (з урахуванням вже сплачених 1 378 грн.).

Визначення позивачу розміру судового збору не є перешкодою в доступі до правосуддя, оскільки останній в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений ЦПК. Процесуальні дії судді чітко врегульовані нормами ЦПК, які повинні правильно розумітися сторонами і застосовуватися, починаючи з моменту предявлення позову до суду.

Сплата судового збору згідно закону здійснюється через банківські установи чи поштові відділення зв'язку за рахунок платника. Незазначення ціни позову та недоплата судового збору, є недоліком позовної заяви, а тому до неї повинні застосовуватися вимоги, передбачені ст. 121 ЦПК. За таких обставин позовна заява підлягає повторному залишенню без руху з наданням позивачу строку для можливості усунення її недоліків.

Керуючись статтями 80, 119-121, 209 ЦПК України, ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»,

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву керівника Новоград-Волинської місцевої прокуратури в інтересах неповнолітньої ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про поділ спадкового майна та визнання права власності на спадкове майно, повторно залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків терміном пять днів з дня отримання копії цієї ухвали та розяснити, що в іншому випадку його позовна заява може бути визнана неподаною і повернута йому.

Розяснити позивачу, що оригінал квитанції (платіжного доручення) про сплату судового збору має бути поданий безпосередньо до Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області.

Ухвала щодо визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до апеляційного суду Житомирської області через Новоград-Волинський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом 5 днів з дня отримання її копії.

Суддя О.О.Літвин