Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 280/5/16-ц
Провадження № 2/280/205/16
РІШЕННЯ

Іменем України

12 травня 2016 року м.Коростишів

Коростишівський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді Щербаченко І. В.,

при секретарі Бондаренко Н. С.,

за участю: позивача-відповідача ОСОБА_1,

представника позивача-відповідача ОСОБА_2,

відповідача-позивача ОСОБА_3,

представника відповідача-позивача ОСОБА_4,

представника третьої особи ОСОБА_5,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Коростишів Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення часу побачень, за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про встановлення порядку спілкування та часу побачень з дитиною,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, в якому посилається на те, що рішенням Коростишівського районного суду Житомирської області від 02 квітня 2015 року шлюб між ним та ОСОБА_3 розірвано та неповнолітню дитину ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, залишено на проживання з матір'ю. 02 листопада 2015 року органом опіки та піклування Коростишівської РДА було встановлено дні та години спілкування з дитиною. ОСОБА_1 вказує, що ОСОБА_3 чинить перешкоди у побаченнях з дитиною та спілкуванні з нею. 27 грудня 2015 року при черговій спробі побачитися з дитиною ОСОБА_3 знову не впускала позивача до квартири та не надала йому можливості побачитися з дитиною, тому позивач просить усунути перешкоди у спілкуванні та побаченнях та дитиною, зобов'язати ОСОБА_3 не чинити йому перешкод у спілкуванні та побаченнях з дитиною та встановити відповідний графік.

ОСОБА_3 звернулася до суду з зустрічним позовом до ОСОБА_1, в якому посилається на те, що перешкод у спілкуванні дитини з батьком не чинить. Аналізуючи час побачень для спілкування з дитиною, про встановлення якого просить ОСОБА_1, та встановлення такого часу не відповідає інтересам нормального розвитку дитини і її фізичному стану здоров'я. Вважає, що час спілкування, про який просить ОСОБА_1 є неприпустимим, оскільки дитина має відповідний режим дня, харчування, відпочинку внаслідок слабкого імунітету та постійних хвороб. ОСОБА_3 вважає, що час спілкування ОСОБА_1 з дитиною на даний час не повинен бути збільшений у порівнянні з висновком органу опіки та піклування, а навпаки обмежений. Тому ОСОБА_3 просить встановити відповідний час побачень та спілкування з дитною.

Позивач-відповідач ОСОБА_1 та його представник заявлені позовні вимоги підтримали з підстав, зазначених у позовній заяві. Заявлені позовні вимоги ОСОБА_3 за зустрічним позовом не визнали.

Відповідач-позивач ОСОБА_3 позовні вимоги ОСОБА_1 не визнала, вказала, що перешкод у спілкуванні з дитиною не чинила, а 27 грудня 2015 року дитина хворіла. Заявлені нею позовні вимоги підтримала з підстав визначених у позовній заяві.

Представник відповідача-позивача, ОСОБА_4, у судовому засіданні вказав, що час для побачення та спілкування з дитиною не був наданий один раз 27 грудня 2015 року, оскільки дитина хворіла, а інших доказів того, що ОСОБА_3 чинить перешкоди ОСОБА_1 у спілкуванні з дитиною останнім не надано.

Представник органу опіки та піклування в судовому засіданні просив врахувати регламент побачень, ухвалений органом опіки та піклування.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_7, який є батьком відповідача-позивача, пояснив, що стосунки між сторонами важкі, перешкоджань у спілкуванні з дитиною немає. Оскільки дитина часто хворіє, то наразі вона проживає у сільській місцевості. ОСОБА_1 приїжджає та безперешкодно гуляє з дитиною. Свідок також пояснив, що з графіком, встановленим органом опіки та піклування знайомий, йому відомо, що ОСОБА_3 зверталася до поліції, проте особисто не бачив з яких підстав. Фактів перешкод з боку ОСОБА_3 у спілкуванні з дитиною не було.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_8, яка є колегою відповідача-позивача ОСОБА_3, пояснила, що неодноразово бачила як ОСОБА_1 гуляє з дитиною, перешкоджань з боку ОСОБА_3 у спілкуванні батька з дитиною не бачила. Також вказала, що ОСОБА_1 приходив на роботу разом з дитиною в дні побачень, цікавився особистим життям ОСОБА_3 в присутності дитини, маніпулює дитиною.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_9 пояснив, що неодноразово зустрічав ОСОБА_1, коли він гуляв з дитиною.

Будучи допитаним в якості свідка лікар-інфекціоніст Коростишівської районної лікарні ім. Д. І. Потєхіна ОСОБА_10 пояснила в судовому засіданні, що є лікарем дитини від народження, остання хворіє анемією, також часто хворіє ацетонемічним синдромом, потребує спеціального харчування кожні три години. Також свідок вказала, що дитина повинна перебувати з людиною, яка їй створюватиме всі умови, емоційну стабільність, забезпечить дієту, взимку дитина часто хворіла, в тому числі й 27 грудня 2015 року. У період епідемії грипу дитині необхідно обмежити контакти для зниження ризику захворювання, а також уникати емоційного перенапруження.

Суд, заслухавши пояснення сторін, свідків, дослідивши матеріали справи та оцінивши надані сторонами докази, приходить до висновку про відмову у задоволенні первісного позову та задоволення зустрічного позову з огляду на наступне.

Судом встановлено, що сторони перебували у шлюбі з 2012 року по 2015 рік. Від даного шлюбу сторони мають дитину, ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Рішенням Коростишівського районного суду Житомирської області від 02 квітня 2015 року шлюб розірвано та дитину залишено проживати з матір'ю.

Висновком органу опіки та піклування №02-36/4137 від 02 листопада 2015 року встановлено дні та години спілкування ОСОБА_1 з малолітньою донькою ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, а саме: один робочий день щотижня з 15-00 год. по 19-00 год.; кожня неділя з 09-00 год. по 13-00 год.; день народження дитини 10 січня: з 09-00 год. по 13-00 год., якщо припадає на вихідний та з 15-00 год. по 19-00 год., якщо припадає на будній день; одноразово на рік, під час відпустки матері - ОСОБА_3, побачення з малолітньою донькою - ОСОБА_6, відбуватися не будуть.

В матеріалах справи містяться повідомлення Коростишівського ВП ГУНП щодо розгляду звернень ОСОБА_3 стосовно неправомірної поведінки ОСОБА_1 та звернення останнього стосовно неправомірної поведінки ОСОБА_3

Відповідно до копії довідки №137 від 01 лютого 2016 року ОСОБА_6 з 23 грудня 2015 року по 02 січня 2016 року хворіла на гострий тонзиліт, гіпертермічний синдром.

Відповідно до копії довідки №138 від 01 лютого 2016 року ОСОБА_6 часто хворіє застудними захворюваннями, гострим тонзилітом, гострим бронхітом, ацетонемічним синдромом, часто потребує амбулаторного та стаціонарного лікування.

Згідно копії довідки №12 від 02 лютого 2016 року, виданої Коростишівським дошкільним навчальним закладом ясла-садочок №7 «Сонечко», тато ОСОБА_6 періодично відвідує свою доньку в дошкільному закладі під час денних прогулянок, денного сну, а також у вечірні години буває присутнім під час забирання ОСОБА_6 мамою. ОСОБА_1 проявляє турботу, любов, піклування про догляд, здоров'я дитини, сама ОСОБА_6 інколи буває плаче при розлученні з батьком. Але турбота про доньку буває надмірною: переростає в контроль (хто забрав доньку, в який час, чи добре одягнута, чи комфортно спати в ліжку, чи не ображають діти та інше). ОСОБА_6 відвідує дошкільний навчальний заклад №7 «Сонечко» з жовтня 2015 року по даний час з тривалими перервами, тому відвідування батька є ситуативними та короткотривалими.

Згідно копії розписок ОСОБА_1 відвідував доньку 22, 28 та 30 січня 2016 року та 07 лютого 2016 року.

Відповідно до статті 141 Сімейного кодексу України мати, батько мають рівні права та обов'язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов'язків щодо дитини. Відповідно до статті 153 цього кодексу мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків коли таке право обмежене законом.

Згідно положень ч. 2, 3 ст. 157 Сімейного кодексу України той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов'язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

Згідно ч. 1, 2 ст. 159 Сімейного кодексу України якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини, місце та час їхнього спілкування, з урахуванням віку, стану здоров'я дитини, поведінки батьків, а також інших обставин, що мають істотне значення. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною в присутності іншої особи.

За ч.ч. 2 і 3 ст. 11 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на проживання в сім'ї разом з батьками або в сім'ї одного з них та на піклування батьків. Батько і мати мають рівні права та обов'язки щодо своїх дітей. Предметом основної турботи та основним обов'язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини.

В ч. 2 ст. 15 Закону України «Про охорону дитинства» закріплено, що батьки, які проживають окремо від дитини, зобов'язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини.

Суд не погоджується із запропонованим ОСОБА_1 часом побачень у вихідні з ночівлею внаслідок стану здоров'я дитини, яка потребує дотримання усталеного режиму дня та харчування.

Відповідно до ст. 3 Конвенції про права дитини, ратифікованою постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року (далі Конвенція), в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

У зв'язку з наявністю постійних конфліктних стосунків між сторонами, що підтверджується серед іншого і наявністю ряду звернень сторін по справі до правоохоронних органів з приводу неправомірних дій протилежної сторони, стану здоров'я дитини, суд вважає за необхідне встановити, що побачення повинні відбуватися без виїзду за межі місця проживання дитини.

Таким чином, враховуючи встановлені в судовому засіданні обставини, зокрема вік дитини, її стать, необхідність забезпечення належного фізичного та духовного розвитку дитини, поведінку батьків, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення часу побачень. Позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про встановлення порядку спілкування та часу побачень з дитиною підлягають задоволенню.

На підставі викладеного вище, керуючись ст.ст. 10, 11, 58-60, 209, 212-215, 218 ЦПК України, ст.ст. 141, 153, 157, 159 СК України суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення часу побачень відмовити.

Позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про встановлення порядку спілкування та часу побачень з дитиною задовольнити.

Встановити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, час для побачень та спілкування з дитиною ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, а саме:

- у буденні дні - кожна 1 та 3 середи щомісячно з 15-00 год. до 19-00 год.;

- кожна неділя з 11 год.30 хв. до 14-00 год.;

- день народження дитини-10 січня-з 09-00 год. по 13-00 год., якщо припадає на вихідний, з 15-00 год. по 19-00 год., якщо припадає на буденний день;

- одноразово на рік під час відпустки матері - ОСОБА_3, побачення з малолітньою донькою ОСОБА_6, відбуватись не будуть;

- всі побачення повинні відбуватися без виїзду за межі місця проживання дитини.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_11 суму сплаченого судового збору у сумі 551,20 гривень.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя І. В. Щербаченко