Справа № 645/477/16-ц
Провадження № 2/645/948/16
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27 квітня 2016 року м. Харків
Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Шарка О.П.
секретаря судових засідань ОСОБА_1.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові у порядку заочного розгляду цивільну справу за позовом ОСОБА_2 з обмеженою відповідальністю «Міжнародної правової компанії «БОНД ОСОБА_3» до ОСОБА_4 про стягнення суми боргу, неустойки, інфляційних втрат та 3% річних, -
Позивач ОСОБА_2 з обмеженою відповідальністю «Міжнародна правова компанія «БОНД ОСОБА_3» (BIG) звернувся до суду з позовом до ОСОБА_4 про стягнення суми боргу, неустойки 3% річних та інфляційних витрат.
Позивач у судове засідання не зявився, надав суду заяву з проханням розглянути справу у його відсутність, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечував.
Відповідач у судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлялися заздалегідь і належним чином, причини неявки суду не повідомили.
Враховуючи, що розгляд справи відбувся у відсутність сторін, відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Відповідно до ч.2 ст. 77 ЦПК України, сторони та інші особи , які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явились в судове засідання без поважних причин.
Таким чином, суд вважає, що відповідач не з'явився у судове засідання без поважних причин, причину неявки суду не повідомив, про час і місце судового засідання був повідомлений належним чином .
Відповідно до ч. 4 ст. 169 ЦПК України зі змінами, внесеними Законом України Про судоустрій та статус суддів від 07 липня 2010 року № 2453-VI, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Зі згоди позивача суд ухвалює заочне рішення, при заочному розгляді справи, на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.
Суд дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, вважає позовні вимоги такими, що підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступного.
Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, вважає позовну заяву такою, що підлягає частковому задоволенню з наступних підстав:
Судом встановлено, що 28.03.2015 року між ОСОБА_2 з обмеженою відповідальністю «Міжнародної правової компанії «БОНД ОСОБА_3» (BIG) та ОСОБА_4 був укладений договір про надання послуг, спрямованих на продаж обєкта нерухомості від 28.03.2015 року.
Згідно п.п.1.1, 1.2 зазначеного договору, BIG зобовязався надати клієнту послуги, спрямовані на відчуження нерухомого майна (обєкта нерухомості будинку за адресою: м.Харків, пров.Урицького, 11, кв.4), а відповідач доручив BIG надати такі послуги на умовах даного договору.
Відповідно до п.7.4 Договору, позивач вважає таким, що надало послуги за цим Договором належним чином та в повному обсязі, якщо BIG знайшло покупця на будинок клієнта за прийнятною для останнього сумою. Сторони також вирішили, що якщо обєкт нерухомості буде проданий клієнтом самостійно або через інших посередників незалежно від того, чи буде проданий обєкт нерухомості за тією ціною, яка вказана у п.1.2 даного Договору, або за іншою ціною, ніж та, що вказана у п.1.2 Договору, або якщо обєкт нерухомості буде іншим способом відчужений клієнтом то BIG вважається таким, що виконало свої зобовязання належним чином та в повному обсязі.
Згідно зі ст.ст. 526, 530 ЦК України, зобовязання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимогам договору, якщо у зобовязанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей термін.
Відповідно п.2.2.2. Договору відповідач зобовязався повідомити BIG про дату, час та місце укладання відповідного договору купівлі-продажу нерухомості, але дане зобовязання не виконав.
Позивачу стало відомо, що позивач 20.05.2015 року уклав договір купівлі-продажу будинку за адресою: м.Харків, пров.Урицького, 11, кв.4.
Відповідно до ст.903 ЦК України якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов'язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором.
Згiдно з п. 3 ч. 1 ст. 611 ЦК у разi порушення зобовязання настають правовi наслiдки, встановленi договором або законом, зокрема сплата неустойки. Статтею 549 цього Кодексу встановлено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або iнше майно, якi боржник повинен передати кредиторовi у разi порушення боржником зобовязання. Формами неустойки є штраф i пеня. Штрафом є неустойка, що обчислюється у вiдсотках вiд суми невиконаного або неналежно виконаного зобовязання (ч. 2 ст. 549 ЦК ). Пенею є неустойка, що обчислюється у вiдсотках вiд суми несвоєчасно виконаного грошового зобовязання за кожен день прострочення виконання (ч. 3 ст. 549 ЦК ).
Неустойка має подвiйну правову природу. До настання строку виконання зобовязання неустойка є способом його забезпечення, а в разi невиконання зобовязання перетворюється на вiдповiдальнiсть, яка спрямована на компенсацiю негативних для кредитора наслiдкiв порушення зобовязання боржником. Разом з тим пеня за своєю правовою природою продовжує стимулювати боржника до повного виконання взятих на себе зобовязань i пiсля сплати штрафу, тобто порiвняно зi штрафом є додатковим стимулюючим фактором. Пiсля застосування такої вiдповiдальностi, як штраф, який має одноразовий характер, тобто вичерпується з настанням самого факту порушення зобовязання, пеня продовжує забезпечувати та стимулювати виконання боржником свого зобовязання.
Відповідно до ч.2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
За змістом ч. 2 ст. 625 ЦК нарахування iнфляцiйних витрат на суму боргу та трьох процентів річних входять до складу грошового зобовязання i є особливою мірою вiдповiдальностi боржника (спецiальний вид цивiльно-правової вiдповiдальностI) за прострочення грошового зобовязання, оскiльки виступають способом захисту майнового права та iнтересу, який полягає у вiдшкодуваннi матерiальних втрат (збиткiв) кредитора вiд знецiнення грошових коштiв внаслiдок iнфляцiйних процесiв та отримання компенсацiї (плати) вiд боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати .
Інфляційне нарахування на суму боргу за порушення боржником грошового зобовязання, вираженого в національній валюті та трьох відсотків річних від простроченої суми полягає у відшкодуванні матеріальних витрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отримання компенсації (плати) від боржника за неправомірне користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові, тому ці кошти нараховуються незалежно від сплати ним неустойки (пені) за невиконання або неналежне виконання зобовязання. (постанови ВСУ №№6-59цс13, 6-113цс14).
Інфляційне збільшення заборгованості відповідача перед позивачем складає 396 грн. 75 коп, розмір 3% річних 173 грн. 91 коп.
Позивачем при подачі позовної заяви було сплачено судовий збір у розмірі 1368 грн. 00 коп., що підтверджується відповідною квитанцією.
Відповідно до ст.79 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, повязаних з розглядом справи.
Судовий збір в справі визначаються судом виходячи з положень ст. 88 ЦПК України із Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року із змінами, а саме з відповідача підлягає стягненню на користь позивача 1% від розміру задоволених вимог
Суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача сплачену суму судового збору.
На підставі викладеного, керуючись ст..ст. 16, 526, 625, 903, 1048-1050 ЦК України, ст..ст. 11, 79, 84, 88, 169, 209, 212-215, 218, 224-229 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_2 з обмеженою відповідальністю «Міжнародної правової компанії «БОНД ОСОБА_3» до ОСОБА_4 про стягнення суми боргу, неустойки, інфляційних втрат та 3% річних задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 з обмеженою відповідальністю «Міжнародної правової компанії «БОНД ОСОБА_3» судовий збір у розмірі 1368 грн. 00 коп. (тисяча триста шістдесят вісім гривень).
Відповідачем, який не приймав участі у розгляді справи, протягом десяти днів з дня отримання копії заочного рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення, відповідно до вимог ст. 229 ЦПК України.
Заочне рішення може бути оскаржене іншими особами, шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до апеляційного суду Харківської області через Фрунзенський районний суд м. Харкова протягом десяти днів з дня його проголошення, а особами , які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення , протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання заяви про перегляд заочного рішення відповідачем, який не приймав участі у розгляді справи, якщо заяву про перегляд заочного рішення не було подано, після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення , якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Головуючий суддя: