ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/5377/16
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"03" жовтня 2016 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі
головуючого судді Колесника О.М.
при секретарі Заболотній Л.Г.
розглянувши відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, 3-тя особа: Центр надання адміністративних послуг Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,
Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про визнання її такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1, яка належить позивачу на праві власності.
В судовому засіданні позивач ОСОБА_2 позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечував. На обґрунтування позовних вимог пояснив, що він є власником квартири АДРЕСА_1. Також у спірній квартирі зареєстровані ОСОБА_3 - колишня дружина позивача, ОСОБА_4 - син, ОСОБА_5 - брат позивача. З відповідачем ОСОБА_2 перебував у шлюбі з 30.10.2004 року по 21.10.2014 року, однак після розірвання шлюбу відповідач зібрала свої речі та виїхала із спірної квартири, де не проживає вже більше двох років, не сплачує комунальних платежів, не отримує кореспонденції за даною адресою, особистих речей в квартирі немає, що підтверджується актами, складеними сусідами.
Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з'явилась, про розгляд справи повідомлялася судом належним чином (а.с.26-27), з заявами до суду про неможливість розгляду справи у її відсутність не зверталась.
Представник третьої особи Матюшенко О.М. в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог не заперечувала
Відповідно до ч.1 ст.224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений, і від якого не надходило повідомлення про причини неявки, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи викладене, суд вважає за можливе провести заочний порядок розгляду справи.
Заслухавши позивача, представника третьої особи, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги необхідно задовольнити з наступних підстав.
Як зазначає ч.1, ст.317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Частина 1 ст.319 ЦК України зазначає, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Суд, в межах заявлених позовних вимог та наданих сторонами доказів по справі, встановив наступні обставини та правовідносини.
Згідно ст.150 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.
Як встановлено у судовому засіданні, власником квартири АДРЕСА_1 є позивач ОСОБА_2, що підтверджується договором дарування квартири серії ВАО №168793 від 26.09.2003 року, який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гавловською І.О. (а.с.7).
Спірна квартира є приватизованою, ізольованою, 1-кімнатною, жилою площею 20,40 м2, розташованою на 7 поверсі 14-ти поверхового будинку. На день розгляду справи в спірній квартирі зареєстровані ОСОБА_2 - власник, ОСОБА_3 - його дружина, ОСОБА_4 - його син, ОСОБА_5 - його син. Вказані обставини підтверджуються довідкою Ф-3 (а.с.14).
Позивач та відповідач перебували у зареєстрованому шлюбі з 30.10.2004 року по 21.10.2014 року, що підтверджується рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 21.10.2014 року (а.с.6).
Як зазначає позивач ОСОБА_2, після розірвання шлюбу відповідач зібрала свої речі та виїхала із спірної квартири, де не проживає вже більше двох років. Комунальні платежі по вказаній квартирі вона не сплачує, кореспонденцію за даною адресою вона не отримує, що також підтверджується актами про не проживання від 03.10.2014 року, 21.02.2015 року, 04.08.2015 року та 14.04.2016 року, складених членами правління ОСББ «Вишняківська, 5-б» (а.с.9-12). Вказані обставини також підтвердили в судовому засіданні свідки - ОСОБА_8 та ОСОБА_9, які працюють консьєржами в будинку АДРЕСА_1.
У відповідності до ч.1, ст.361 ЦК України співвласник має право самостійно розпорядитися своєю часткою у праві спільної часткової власності.
Згідно ч.2, ст. 405 ЦК України член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Аналізуючи докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що поскільки відповідач ОСОБА_3 не є співвласником або власником спірної квартири, з жовтня 2014 року не проживає в даній квартирі, не сплачує витрати за житлово-комунальні послуги, не цікавиться нею, не намагається вселитись, будь-хто із проживаючих відповідачу не чинив перешкод у користуванні житлом, тому відповідач була відсутньою в спірній квартирі понад 1 рік без поважних підстав, і її необхідно визнати такою, що втратила право користування жилим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1, задовольнивши вказаний позов.
Керуючись ст.10; 11; 60; 79; 88; 169; 209; 213-215; 226 ЦПК України, на підставі ст.317; 319; 361; 391, 405 ЦК України, ст.150 ЖК України, суд
Визнати ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженку м. Монастириська, Тернопільської області, такою, що втратила право користування жилим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано до Дарницького районного суду м. Києва протягом 10 днів з дня отримання його копії відповідачами.
Апеляційна скарга на заочне рішення суду може бути подана до Апеляційного суду м. Києва протягом 10 днів з дня проголошення вступної та резолютивної частини заочного рішення через Дарницький районний суд м. Києва.
СУДДЯ: О.М. КОЛЕСНИК