У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28.04.2016 Справа №607/4433/16-ц

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Братасюк В.М., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сімєю , поділ та витребування майна ,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась в суд із позовом до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сімєю , поділ та витребування майна .

Відповідно до вимог ст.119 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів що додаються до позовної заяви. До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання.

Дана позовна заява не відповідає вимогам ст.119 - 120 ЦПК України, зокрема, позивачем не зазначено ціну позову вартості всього майна та не сплачено судовий збір.

Згідно із вимогами ст.4 до Закону України «Про судовий збір», судовий збір за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою сплачується у розмірі 1 % від ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати , тобто 551,20грн. та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, тобто 6890грн., а у заявах у справах окремого провадження судовий збір сплачується у розмірі 275,60 грн.

Позивачем ОСОБА_1 подано заяву про встановлення факту проживання однією сімєю , поділ та витребування майна , а тому дана позовна заява не відповідає вказаним вимогам, так як позивачу слід зазначити ціну позову з вимог майнового характеру та сплатити судовий збір у розмірі 275,60 грн. за вимогу про встановлення факту та у розмірі 1 % від ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати , тобто 551,20грн. та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, тобто 6890грн. за вимогу про поділ та витребування майна (як вимогу майнового характеру) .

Позивачем заявлено клопотання про відстрочення її від сплати судового збору, посилаючись на те, що вона є інвалідои 3 групи, вона є малозабезпеченою особою .

Однак, відповідно до ст.5 ЗУ «Про судовий збір» №3674 від 08.07.2011року від сплати судового збору звільняються інваліди I та II груп.

Відповідно до ч.1 ст.82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати, згідно ч.3 ст.82 ЦПК України.

Отже ст.82 ЦПК України передбачає право суду, а не обовязок відстрочити, розстрочити, зменшити розмір, або звільнити від оплати судових витрат, враховуючи майновий стан сторони, з огляду на вище зазначене, суд не вбачає підстав для звільнення від сплати судового збору - позивачем належними та допустими доказами не доведено важкий матеріальний стан.

За нормами ст.121 ЦПК України заява, подана без додержання вимог, викладених у ст.ст.119-121 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За вказаних обставин, позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 119-121 ЦПК України, Законом України «про судовий збір»,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сімєю , поділ та витребування майна - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання нею ухвали суду.

У випадку невиконання вимог даної ухвали заява буде вважатись неподаною і підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Братасюк В.М.