АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Апеляційне провадження №22-ц/796/2546/2016 Головуючий в 1 інстанції - Буша Н.Д. Доповідач - Желепа О.В.
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2016 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва в складі:

головуючого: Желепи О.В.

суддів: Кабанченко О.А., Рубан С.М.

при секретарі: Перетятько А.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 23 грудня 2015 року в справі за позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про визнання незаконними дій, скасування акту про порушення правил користування електричною енергією, зобов'язання припинити дії та відшкодування моральної шкоди, -

Заслухавши доповідь судді Желепи О.В., пояснення представників сторін, експерта, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивач звернувся до суду з позовними вимогами до відповідача та просив:

- визнати, що відповідач при складанні Акту про порушення Правил користування електричною енергією споживачем №23882 від 16.12.2013 року та Протоколу №1566 від 26.03.2015 року засідання комісії по розгляду акта про порушення №23882 від 16.12.2013 року, проведенні ним розрахунків та спробі стягнення збитків за невраховану електроенергію та за проведення криміналістичної експертизи діяв з порушенням Правил і Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил;

- скасувати Акт про порушення Правил користування електричною енергією споживачем №23882 від 16.12.2013 року і рішення відповідача, оформлене Протоколом №1566 від 26.03.2015 року засідання комісії по розгляду акта про порушення №23882 від 16.12.2013 року;

- заборонити відповідачу припиняти (обмежувати) позивачу постачання електричної енергії за адресою: м. Київ, вул. П. Запорожця, буд. 10 за несвоєчасну сплату коштів за недораховану електричну енергію, яку слід сплатити згідно рішення, закріпленого в протоколі №1566 від 26.03.2015 року.

- стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду в розмірі 10 000

грн.

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 23 грудня 2015 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись з таким рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в які просив рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити в повному обсязі.

В скарзі вказував, що відповідач не довів, що пошкодження лічильника відбулося з вини позивача, а тому не мав права притягати його до відповідальності. Суд не звернув увагу на те, що працівники відповідача зняли пломбу з фасадного ящика лічильника не в присутності позивача. Також суд не надав оцінки листам Держенергонагляду, НКРЕ, НКРЕКП, в яких повідомлялось, що відповідач зобов'язаний привести свої дії у відповідність до чинного законодавства, шляхом скасування нарахувань на підставі рішень комісії від 20 січня 2014 року. Після проведення експертного дослідження та встановлення відсутності слідів пошкодження пломб їх зняття та повторного навішування та слідів, які б свідчили про вилучення вставки із корпусу пломби, суд дійшов помилкового висновку, що позивач міг без зняття пломби та кришки лічильника, його пошкодити. На думку позивача висновок експертизи повністю виключає вину споживача в пошкодженні лічильника, а тому дії відповідача є неправомірними і позов обґрунтований. Суд також не надав належної оцінки показам свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_6, щодо часу складання документів та факту пошкодження пломб.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленого рішення в цій частині, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Правові, економічні та організаційні засади діяльності в електроенергетиці визначаються Законом України «Про електроенергетику».

Стаття 26 Закону України «Про електроенергетику» встановлює обов'язки та відповідальність споживачів енергії.

Так, споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач.

Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.

Споживач забезпечує в установленому законом порядку безперешкодний доступ відповідальних представників енергопостачальника, підприємства, яке здійснює передачу енергії, до власних енергетичних установок для здійснення контролю за рівнем споживання енергії, відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого порядку, а також уповноважених осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики для здійснення державного енергетичного нагляду (контролю) за дотриманням вимог нормативно-правових актів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб'єктів електроенергетики та споживачів енергії в порядку, визначеному Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". У разі перешкоджання доступу зазначених представників та уповноважених осіб до енергетичних установок споживача посадові особи такого споживача несуть відповідальність відповідно до закону.

Правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність (ст. 27 Закону України «Про електроенергетику»).

Правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб'єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку;

пошкодження приладів обліку; розкомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду та у виконанні робіт, пов'язаних з обслуговуванням об'єктів електроенергетики; порушення правил охорони електричних мереж; порушення правил користування енергією; дії, які перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам об'єктів електроенергетики виконувати свої службові обов'язки; незабезпечення енергією споживачів, що не допускають порушень своїх обов'язків перед енергопостачальниками; припинення або обмеження електропостачання навчального закладу незалежно від форми власності протягом навчального року.

Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України №562 від 04.05.2006 року Про затвердження Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією встановлено порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією (ПКЕЕН).

Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об'єктів електроенергетики споживання електричної енергії без приладів обліку.

У разі своєчасного, до виявлення порушення представниками енергопостачальника, письмового повідомлення споживачем енергопостачальника про виявлені ним пошкодження приладів (систем) обліку, пошкодження або зрив пломб та за відсутності явних ознак втручання в роботу приладів (систем) обліку Методика не застосовується.

Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення в тому числі такого порушення ПКЕЕ як пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо).

У разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства. До отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи Методика не застосовується.

Постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26.07.1999 року затверджено Правила користування електричною енергією, які регулюють відносини між громадянами (споживачі електричної енергії) та енергопостачальниками.

Прилади обліку встановлюються відповідно до вимог правил улаштування електроустановок. Прилад обліку повинен мати пломбу з відбитком повірочного клейма територіального органу Держспоживстандарту та пломбу з відбитком клейма або логотипу енергопостачальника. У разі встановлення приладу обліку в квартирі (будинку) або іншому об'єкті споживача енергопостачальник складає акт про збереження пломб у двох примірниках, один з яких залишається у споживача.

Відповідальність за збереження приладів обліку, встановлених у квартирі, на інших об'єктах споживача, та пломб на них несе споживач ( п.п. 10,11 ПКЕЕН).

Відповідно до п. 15 ПКЕЕН Пошкоджені прилади обліку, а також прилади обліку із зірваними або пошкодженими пломбами підлягають експертизі, що проводиться комісією у складі представників енергопостачальника та територіальних органів Держспоживстандарту або спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки, із залученням представників Держспоживстандарту.

Експертиза приладу обліку, який належить споживачу або за збереження якого він відповідає, здійснюється у присутності споживача.

За результатами експертизи складається акт.

У разі сумніву споживача у правильній роботі приладу обліку він може звернутися до енергопостачальника для проведення експертизи. Після оплати споживачем вартості робіт енергопостачальник протягом 20 днів проводить експертизу.

У разі підтвердження експертизою неправильної роботи приладу обліку енергопостачальник відшкодовує споживачу всі витрати, пов'язані з проведенням експертизи.

У разі пошкодження, втрати або неправильної роботи приладу обліку з вини споживача він відшкодовує вартість перевірки, ремонту або встановлення нового приладу обліку (п.17 ПКЕЕН).

Відповідно до п. 42 ПКЕЕН споживач електричної енергії зобов'язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку; надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показанням приладу обліку; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред'явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об'єкта для обстеження приладу обліку, електроустановок та електропроводки; не перешкоджати обрізуванню гілок дерев, які ростуть на території, що належить споживачу, для забезпечення відстані не менше 1 метра від проводів повітряної лінії електромережі напругою 0,4 кВ та на відстані 2 м для електричних ліній напругою 10 кВ; не пізніше ніж за 7 днів до припинення користування електричною енергією у квартирі або на іншому об'єкті письмово повідомити енергопостачальника про розірвання договору та розрахуватися за спожиту електричну енергію, включаючи день виїзду.

Згідно вимог ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відмовляючи в задоволенні позову суд першої інстанції вважав встановленими такі обставини: позивач є власником житлового будинку №10 в м. Києві по вул. П. Запорожця.

16.12.2013 року представники ПАТ «Києівенерго» в складі електромонтера ОСОБА_6, контролера ОСОБА_5, інженера ОСОБА_4 за участю споживача ОСОБА_2 склали акт про порушення №23882, відповідно до якого встановлено, що споживач при користуванні електричною енергією за адресою: вул. Запорожця б. 10, с. Троєщина порушив ст.ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п.п. 10, 14, 42 ПКЕЕН - пошкодження лічильника електричної енергії (пошкодження цілісності корпусу). Пломба на фасадному ящику НОМЕР_1 пошкоджена.

Пунктом 9 Акта визначено, що комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного акту про порушення буде проводити засідання 20.01.2014 року. До акту про порушення додається фотоматеріали, додаток №1, додаток №2.

В графі «З актом про порушення ознайомлений споживач або уповноважена ним особа» проставлено підпис та прізвище споживача ОСОБА_2 В графі «Зауваження до складеного акту» записи відсутні.

16.12.2013 року представник ПАТ «Києівенерго» ОСОБА_6 склав акт -повідомлення №23882 про направлення на експертизу лічильника електроенергії, відповідно до якого лічильник типу НІК 2301АП1 НОМЕР_3 по причині пошкодження цілісності корпусу лічильника з метою перевірки на втручання направлено на експертизу.

Для чого вказаний лічильник споживача було знято представником ПАТ «Києівенерго», встановлено замість нього інший лічильник з зафіксованими показниками 000010 та знятий лічильник для захисту від зовнішнього втручання до дня проведення експертизи опломбовано у пакет з одноразовою пломбою з індивідуальним номером В 00027795.

30.12.2013 року метрологічною лабораторією центру електрообліку СВП «Київські електричні мережі» ПАТ «Київенерго» комісією в складі начальника метрологічної лабораторії ОСОБА_7, членів комісії інженера метрологічної лабораторії ОСОБА_8, інженера РЕМ «Східний» ОСОБА_9, держповірника ДП «Укрметртестстандарт» ОСОБА_10 та у присутності споживача ОСОБА_2 була проведена експертиза лічильника № 0116922 типу НІК 2301АПІ, про що складено акт експертизи № 1588.

За результатами вказаної експертизи зроблено висновок, що лічильник НОМЕР_3 визнано непридатним до подальшої експлуатації; внаслідок пошкодження корпусу лічильника, наявність втручання в роботу лічильника - отримано несанкціонований доступ до лічильного механізму; метрологічні параметри відповідають класу точності (протокол № 3067 від 30.12.2013 року).

Відповідно до акту технічного огляду приладу обліку електричної енергії за результатами огляду встановлено, що корпус лічильника пошкоджений, пломби повірки не пошкоджені, пломби виробника - не пошкоджені, пломба енергокомпанії №629946 - не пошкоджена; втручання в роботу приладу обліку - внаслідок пошкодження корпусу лічильника отримано несанкціонований доступ до лічильного механізму; примітки - пломби енергокомпанії, які були зняті при роз пломбуванні НОМЕР_2,6299980 потребують додаткового обстеження.

Відповідно до протоколу №221 від 20.01.2014 року відбулося засідання комісії з розгляду акта про порушення № 23882 від 16.12.2013 року за участю представника споживача ОСОБА_1 з метою визначення правомірності складення акту та обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, яка підлягає оплаті споживачем.

Та встановлено, що споживач на об'єкті - приватний будинок 10 по вул. Запорожця, с. Троєщина порушив Правила користування електричної енергії для населення.

Комісією розглянуто документи:

1. Акт про порушення від 16.12.2013 року №23882;

2.Фотоматеріали до акту про порушення від 16.12.2013 року №23882;

3.Додаток до акту порушення від 16.12.2013 року №23882;

4.Схема підключення споживача;

5 Акт про усунення порушення ПКЕЕН від 16.12.2013 року №23882;

6. Копія акта технічної перевірки від 16.12.2013 року;

7.Копія акта про опломбування від 16.12.2013 року;

8. Копія завдання на контрольне знімання показників;

9. Копія акта збереження пломб від 25.10.2008 року;

10.Особова картка споживача.

Комісією прийнято рішення провести нарахування згідно п. 3.1 та за формулою №3.1 Методики визначення обсягу вартості електричної енергії, не облікованої в наслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Нарахована сума за актом №23882 становить 3 864,50 грн., нарахування проведено за період з 21.06.2013 року по 16.12.2013 року.

Присутній на засіданні комісії ОСОБА_1 у протоколі зазначив, що з рішенням комісії не згоден, наполягає на проведенні криміналістичної експертизи.

Протоколом №1798 від 30.10.2014 року засідання комісії СВП зі спірних питань по розгляду акта про порушення №23882 від 16.12.2013 року прийнято рішення, що рішення комісії від 20.01.2014 року, оформлене протоколом №221, анулювати; до отримання результатів криміналістичної експертизи, Методику визначення обсягу та вартості спожитої електричної енергії, не облікованої в наслідок порушення ПКЕЕН, не застосовувати.

28.01.2015 року Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз проведено експертне дослідження за результатами проведення трасо логічного та електротехнічного дослідження електролічильника НІК 2301 типу АП1 НОМЕР_3 та пломб.

На вирішення експертного дослідження були поставлені наступні питання:

І.Чи є сліди стороннього втручання в одноразових номерних пломбах ПАТ «Київенерго» НОМЕР_1 та №6299953?

2. Чи є сліди стороннього втручання на зовнішніх поверхнях корпусу лічильника? якщо так, то яким чином?

3. Чи могло бути отримано несанкціонований доступ до лічильного механізму внаслідок дій відповідно до пп. 1-2 для зміни показів лічильника?

Відповідно до висновків експерт ОСОБА_3 надав відповідь:

1. У наданих разом з лічильником НІК 2301 АП1 заводський НОМЕР_3 полімерних пломбах НОМЕР_2, НОМЕР_1 не виявлено слідів, які б свідчили про вилучення вставки із корпусу пломби.

2. Будь -яких значних зовнішніх механічних пошкоджень поверхні лічильника не виявлено. Виявлено поперечні тріщини каналу усіх трьох стійок внаслідок прикладання значного зусилля (вибивання).

3. Внаслідок вибивання стійок лічильника отримується можливість зняти

кришку лічильника та здійснювати маніпуляцій з лічильним механізмом,

без зняття пломб із кришки лічильника.

Експерт ОСОБА_12 на третє питання надав відповідь, відповідно до якої - в наданому на дослідження засобу обліку електричної енергії типу НІК 2301 АП1 заводський НОМЕР_3, відсутній механічний пристрій (стопор), який унеможливлює зворотне обертання барабанно - облікового механізму, що дає можливість при отриманні несанкціонованого доступу до лічильного механізму (відкриванні кришки лічильника) змінювати показники спожитої електричної енергії шляхом механічного обертання його дисків. Наданий на дослідження лічильник, слідів та деталей, які б свідчили про внесення конструктивних змін в принципову електронну схему розрахункового механізму, не має.

Відповідно до протоколу №1566 від 26.03.2015 року відбулось засідання комісії по розгляду акта про порушення № 23882 від 16.12.2013 року за участю представника споживача ОСОБА_1 з метою визначення правомірності складення акту та обсягу вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, яка підлягає оплаті споживачем.

Встановлено, що споживач на об'єкті - вул. Запорожця, АДРЕСА_1 порушив Правила користування електричною енергією, а саме п. 10, 14, 42 ПКЕЕН - пошкодження лічильника електричної енергії (пошкодження цілісності корпусу). Пломба на фасадному ящику НОМЕР_1 пошкоджена.

З урахуванням висновків Київського науково-дослідного інституту судових експертиз комісією прийнято рішення - нарахування провести згідно з п.3.4 за формулою 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕН. Нарахована сума за Актом № 23882 становить 3864,50 грн. Період нарахування проведено з 21.06.2013 року по 16.12.2013 року.

Представник споживача ОСОБА_1 на засіданні комісії у протоколі зазначив, що з рішенням комісії не згоден.

Судом першої інстанції не було встановлено порушень з боку відповідача Правил і Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил , не було встановлено таких порушень також і при складанні акту про порушення правил користування електричною енергією №23882 від 16.12.2013 року та протоколу засідання комісії №1566 від 26.03.2015 року.

Стосовно вимог позивача про відшкодування моральної шкоди суд встановив.

Відповідальність енергопостачальника встановлена статтею 24 Закону України «Про електроенергетику», пунктами 43-47 ПКЕЕН. Зокрема, енергопостачальник несе відповідальність за шкоду, заподіяну споживачу або його майну, в розмірі й порядку, визначених законодавством.

У разі порушення прав споживачів енергопостачальник несе відповідальність згідно із законодавством та договором.

Відповідно до вимог Закону України «Про захист прав споживачів», на які посилається позивач, відповідно до п. 5 ст. 4 цього Закону споживачі під час придбання, замовлення або використання продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право на відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок продукції (дефекту продукції), відповідно до закону.

Позивач не довів наявність обставин, які за вищенаведеними Законами можуть бути підставою для покладення на відповідача відповідальності за завдану немайнову шкоду, а також факт її заподіяння.

Вказані обставини справи, які суд вважав встановленими є доведеними.

Висновки суду відповідають цим обставинам та вимогам Закону.

Доводи апеляційної скарги з приводу встановлення недотримання відповідачем вимог закону, при перевірці його звернення, контролюючими організаціями, та не надання судом належної оцінки наявним в справі відповідям Держенергонагляду, НКРЕ, НКРЕКП, колегія суддів не приймає виходячи з наступного.

З листів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики від 15 серпня 2014 року (а.с. 18) та 14 січня 2015 рокуа.с.20), а також листа державної інспекції з енергетичного нагляду від 05.11.2014 року, вбачається, що відповідач не має права здійснювати нарахування на підставі акту до моменту підтвердження факту пошкодження споживачем приладу обліку електричної енергії.

Контролюючі органи рекомендували відповідачу привести свої дії по відношенню до споживача у відповідність до чинного законодавства.

Протоколом №1798 від 30.10.2014 року засідання комісії СВП зі спірних питань по розгляду акта про порушення №23882 від 16.12.2013 року прийнято рішення про анулювання рішення комісії від 20.01.2014 року, оформленого протоколом №221, до отримання результатів криміналістичної експертизи, Методику визначення обсягу та вартості спожитої електричної енергії, не облікованої в наслідок порушення ПКЕЕН, не застосовувати.

Тобто відповідач виконав надіслані йому приписи, проте з урахуванням висновку проведеної експертизи, якою підтверджено факт пошкодження приладу обліку електроенергії, в березні 2015 року прийняв остаточне рішення про проведення нарахувань у відповідності з п. 3.4 та за формулою №3.1 Методики визначення обсягу вартості електричної енергії, не облікованої в наслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

Крім того, вимоги позивача про скасування акту про порушення від 16.12.2013 року обґрунтовано не були задоволені судом, тому, що вказаний акт не встановлює для позивача будь-яких обов'язків і його оскарження не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту судом цивільних прав та інтересів особи. Аналогічних правових висновків дійшов Верховний Суд України в постановах № 6-18297св08 та від 29 квітня 2009 року № 6-22492 св08від

Посилання позивача на те, що відсутня його вина в пошкодженні приладу є недоведеними, та спростовуються, показами допитаних судом першої інстанції свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5, та висновком експертизи, який експерт підтримав в судовому засіданні апеляційного суду, а також підписом самого позивача в акті від 16 грудня 2013 року , який погодився, що лічильник електроенергії є пошкодженим, не придатним для подальшого використання та таким, що підлягає заміні.

Посилання в апеляційній скарзі на те, що свідки підтверджували факт пошкодження однієї з пломб, який в подальшому був спростований експертом на правильність ухваленого рішення не впливає, тому, що остаточним рішенням комісії, яке приймалось в березні 2015 року, було зафіксовано порушення , - пошкодження електроприладу, а не пломб, і саме за це порушення і були проведені відповідні нарахування.

В апеляційному суді ОСОБА_4 пояснив, що вони в акті в грудні 2013 року записали пошкодження пломби, так як при її візуальному огляді їм здалося, що таке мало місце, в подальшому експертиза показала, що таких пошкоджень не виявлено.

Доводи позивача про те, що без пошкодження жодної з пломб, в тому числі і на ящику, в якому розміщений електролічильник, неможливо пошкодити його корпус, були спростовані показаннями експерта ОСОБА_3, допитаного під час апеляційного розгляду справи.

Таким чином, з врахуванням положень правил, відповідно до яких за цілісність електролічильника, відповідальність несе споживач, та з врахуванням висновку експерта, який досліджував характер пошкоджень на лічильнику та можливість втручання при таких пошкодженнях в його показники, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, щодо недоведеності позивачем неправомірності дій відповідача при складанні протоколу № 1566 від 26 березня 2015 року засідання комісії по розгляду акту про порушення № 23882 від 16 грудня 2013 року .

Інші доводи апеляційної скарги на правильність ухваленого рішення не впливають.

Суд першої інстанції повно, всебічно, об'єктивно з'ясував обставин справи, надав належну оцінку поясненням сторін та доказам по справі.

Рішення суду першої інстанції ухвалене без порушення норм матеріального та процесуального права, а тому підстави для задоволення апеляційної скарги відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 303, 307, 308, 313-315, 317, 319 ЦПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 відхилити.

Рішення Деснянського районного суду м. Києва від 23 грудня 2015 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, однак може бути оскаржена до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом 20-ти днів з дня набрання нею законної сили.

Головуючий Судді: