Справа № 752/1717/16-ц
Провадження № 2/752/2437/16
РІШЕННЯ

Іменем України

заочне

22.02.2016 року Голосіївський суд м. Києва

в складі головуючого судді Чередніченко Н.П.

з участю секретаря Литвиненко Ю.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Територіальної громади в особі Київської міської ради про визначення Частки у праві спільної сумісної власності -

встановив :

У січні 2016 року позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись з позовом до Територіальної громади в особі Київської міської ради про визнання частки у праві спільної сумісної власності. Мотивуючи свої позовні вимоги позивачі вказали, що вони разом з ОСОБА_3 (яка є дружиною ОСОБА_1 та матір'ю ОСОБА_2.) уклали з ОСОБА_4 договір міни квартир, за яким, вони передали ОСОБА_4 належну їм в рівних долях кожному квартиру АДРЕСА_1, а ОСОБА_4 в свою чергу передав їм квартиру АДРЕСА_2

ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_3 померла, реалізуючи право на спадщину позивачі звернулись до Шістнадцятої Київської нотаріальної контори, однак нотаріальна контора відмовилась видати вказане свідоцтво про право на спадщину через невизначеність часток у спільній сумісній власності, а тому позивачі просять визначити, що частка ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року, становить 1/3 частку у спільному сумісному майні квартири АДРЕСА_2 визначити за ОСОБА_1, та ОСОБА_5 по 1/3 частки кожному у спільній сумісній власності на квартиру АДРЕСА_2 витребувати у Шістнадцятій Київській державній нотаріальній конторі спадкову справу ОСОБА_3

Дослідивши матеріали цивільної справи, судом встановлено наступне.

25 червня 2004 року між ОСОБА_1 ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (в особі представника ОСОБА_6) було укладено договір міни квартир (серія ВВЕ №592107), що був посвідчений приватним нотаріусом Київського міського округу ОСОБА_7, згідно якого вони передали ОСОБА_4 належну їм в рівних долях кожному квартиру АДРЕСА_1, а ОСОБА_4 в свою чергу передав їм квартиру АДРЕСА_2 жилою площею 43 кв.м., загальною площею 76.5 кв.м. (а.с.4).

Право власності на вказану квартиру було зареєстровано, що підтверджується реєстраційним посвідченням Київського БТІ від 11 серпня 2004 року. (а.с. 5).

Крім того, згідно листа Шістнадцятої Київської нотаріальної контори № 2744/02-14 від 11.08.2015 року, видати свідоцтво про право на спадщину на частину квартири АДРЕСА_2 не має можливості, оскільки частки у спільній сумісній власності на вказану квартиру не визначені.

Відповідач, який був належним чином повідомлений, про що у матеріалах справи міститься зворотне повідомлення, у судове засідання не з'явилась, причин неявки суду не повідомив. Позивачі у судове засідання не з'явилися, однак надіслали на адресу суду заяву в якій повністю підтримали свої позовні вимоги та просили розглядати справу без їх участі.

Згідно ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті, а ч. 1 ст. 1226 ЦК України передбачено, що частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦК України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Положеннями ст.ст. 370, 372 ЦК України, передбачене право співвласників на виділ частки із майна, що є у спільній сумісній власності, і на поділ майна, що є у спільній сумісні й власності.

Згідно вимог ч. 1ст. 372 ЦК України, майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене за домовленістю між ними. ч. 2 вказаної статті, передбачено, що у разі поділу майна, що є спільній сумісній власності, вважається о частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.

Згідно листа Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», у разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину, спадкоємцеві учасника спільної сумісної власності мають право звернутися з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності.

Відповідно до ч.1 ст. 224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи у його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнанні неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги ОСОБА_1 та ОСОБА_2, ґрунтуються на вимогах закону, а тому підлягають задоволенню у повному обсязі.

Таким чином, керуючись ст.ст. 212-215,226, 370,372 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Територіальної громади в особі Київської міської ради про визначення Частки у праві спільної сумісної власності, - задовольнити.

Визначити, що частка ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року, становить 1/3 частки у спільному сумісному майні квартири Визначити, за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 по 1/3 частки кожному у спільній сумісній власності на квартиру належить АДРЕСА_2

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання копії.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення . Особи , які брали участь у справі , але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення , можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційного скарги , якщо апеляційну скаргу не було подано . У разі подання апеляційної скарги рішення , якщо його не скасовано , набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом .

Суддя :