Справа № 645/3398/16-ц
Провадження № 2/645/2052/16
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

14 листопада 2016 р. м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Федорової О.В.

при секретарях судового засідання - Петленко І.І., Сєркової О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом:

ОСОБА_1

до Харківської міської ради

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача - Житловий кооператив "Праця"

про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом та за законом на кооперативну квартиру,-

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Фрунзенського районного суду Харкова з позовом до Харківської міської ради, третя особа - Житловий кооператив "Праця", в якому з урахуванням уточнень, прийнятих судом до розгляду, просив суд визнати за ним право власності в порядку спадкування за заповітом на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 після смерті його матері ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3, та визнати за ним, право власності в порядку спадкування за законом на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1, після смерті його брата ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4.

В обґрунтування позову посилався на те, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла його мати ОСОБА_3. Після її смерті залишилась спадщина, яка складається з кооперативної квартири АДРЕСА_1. За життя ОСОБА_3 склала заповіт, згідно з яким заповідала все своє майно, що їй буде належати, та на що вона матиме право, своїм синам: ОСОБА_1 (позивачу) та ОСОБА_4. Позивач вказав, що його брат ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_4. На час смерті матері останній був зареєстрованим та проживав з матір'ю за однією адресою, та фактично прийняв спадщину після її смерті. Позивач стверджує, що у встановлений ст. 1270 ЦК України строк він звернувся до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Гуменної Л.П. із заявою про прийняття спадщини після смерті його матері та брата, проте свідоцтво про право на спадщину не отримав, оскільки відсутній правовстановлюючий документ на квартиру АДРЕСА_1, та не надані документи, які підтверджують державну реєстрацію права власності на цю квартиру.

Такі обставини на думку позивача свідчать про порушення його прав та охоронюваних законом інтересів і є підставою для їх захисту у вказаний у позові спосіб.

Позивач в судове засідання не з'явився, 14.11.2016 року надав заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив суд задовольнити позов.

Представник відповідача Харківської міської ради у судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду заяви повідомлявся належним чином. 07.11.2016 року до суду надійшло пояснення представника відповідача за довіреністю ОСОБА_6, в якому він просив суд розглянути справу за його відсутності та ухвалити рішення згідно чинного законодавства України і наявних матеріалів у справі.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Житловий кооператив "Праця" у судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду заяви повідомлявся належним чином, 14.11.2016 року надійшла заява, в якій представник просив розглянути справу за його відсутності.

З'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, всебічно та повно дослідивши матеріали справи та надані учасниками судового процесу докази, суд встановив наступне.

Відповідно до ордеру № 3159 серії ДЖ, виданого 17.12.1965 року на підставі рішення виконавчого комітету Дзержинської районної Ради депутатів від 27.04.1965 року № 95, ОСОБА_3 та членам її сім'ї: ОСОБА_7 (чоловіку) та ОСОБА_1 (сину) надано право зайняття 2-кімнатної квартири АДРЕСА_1 (а.с. 106).

Згідно з довідкою Житлового кооперативу «Праця» від 30.06.2016 року вихідний № 235, виданою ОСОБА_1, його мати ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3, була членом ЖК «Праця» та володільцем квартири за адресою: АДРЕСА_1. Вартість квартири № 69 сплачена повністю в розмірі 3530 карб. 08 коп.. Перший пайовий внесок сплачений 14.05.1964 року в сумі 1700 карб., останній пайовий внесок сплачений у 1978 році (а.с. 8).

Згідно зі свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 70).

За ст. 328 ЦК право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.

Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

У відповідності з положеннями ст. 384 ЦК (права житлово-будівельного (житлового) кооперативу та їх членів на квартиру в будинку кооперативу) член житлово-будівельного (житлового) кооперативу має право володіння і користування, а за згодою кооперативу - і розпоряджання квартирою, яку він займає в будинку кооперативу, якщо він не викупив її.

У разі викупу квартири член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником.

Статтею 1218 ЦК України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до положень ст. 15 Закону України "Про власність", який був чинний на час перебування спадкодавця у членстві ЖБК, член житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому у користування, набуває права власності на це майно".

Пунктами 5-1 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами законодавства про житлово-будівельні кооперативи" від 18 вересня 1987 року № 9 роз'яснено, що член ЖБК, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, надану йому у користування, набуває право власності на квартиру і вправі розпоряджатись нею на свій розсуд - продавати, заповідати, обмінювати, в тому числі на інше жиле приміщення у будинку державного або громадського житлового фонду чи іншого ЖБК, на жилий будинок (частину будинку), що належить громадянину на праві власності і вчиняти відносно неї інші угоди, що не заборонені законом.

У разі смерті члена житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного кооперативу, члена садівницького товариства, яким до дня смерті не були внесені повністю пайові внески, до складу спадщини входять частина внесеного паю та інші суми, які підлягають поверненню, а не квартира, дача, гараж, садовий будинок. Частка пайового внеску, що належала померлому, входить до складу спадщини на загальних підставах. Якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди.

ОСОБА_3 була прийнята в члени ЖК "Праця" та на трьох членів сім'ї (вона, чоловік та син) йому був виданий ордер на спірну квартиру (а.с. 106). Судом встановлено, що не оспорювалось сторонами, що з набуттям членства в ЖК інші члени її родини до ЖК не вступали.

З урахуванням наведеного, виходячи з положень статей 328, 384, 392, 1216, 1218, 1222, 1223 ЦК України, ст. 15 Закону України "Про власність", з урахуванням роз'яснень, викладених у постанові Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами законодавства про житлово-будівельні кооперативи" від 18 вересня 1987 року № 9 та постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", немає підстав вважати, що ОСОБА_3 на час смерті не була власником спірної квартири.

Таким чином, після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина, до складу якої входить квартира АДРЕСА_1.

У відповідності до приписів ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), а згідно приписів ч.ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Порядок здійснення права на спадкування визначений главою 87 ЦК України. Так, у відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 за життя склала заповіт, згідно з яким заповідала все своє майно, що їй буде належати, та на що вона матиме право, своїм синам: ОСОБА_1 (позивачу) та ОСОБА_4 (а.с. 90).

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Відповідно до роз'яснень, викладених у п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством.

Як вбачається з матеріалів справи, після смерті спадкодавця, 29.09.2015 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Гуменної Л.П. із заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_3, проте нотаріус відмовив йому у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлої ОСОБА_3, оскільки ним не надано оригіналів правовстановлюючих документів на квартиру АДРЕСА_1, та не надано документів, які підтверджують державну реєстрацію права власності на вищезазначену квартиру (а.с. 102).

Таким чином, враховуючи, що позивач прийняв спадщину після смерті його матері ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3, до складу якої входить 1/2 частина квартири АДРЕСА_1 у встановленому законом порядку, однак позбавлений можливості її оформити, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовної вимоги позивача про визнання за ним права власності в порядку спадкування за заповітом на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 після смерті його матері ОСОБА_3.

Крім того, судовим розглядом встановлено, що згідно з довідкою ЖК «Праця» від 11.07.2016 року № 238 у квартирі АДРЕСА_1 мешкала і була зареєстрована гр. ОСОБА_3 з 17 грудня 1965 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_3. Разом з нею мешкав і був зареєстрований син ОСОБА_4 з 09 серпня 1976 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 13).

Таким чином, судом встановлено, що після смерті ОСОБА_3 її син ОСОБА_4 фактично прийняв спадщину, оскільки на час відкриття спадщини проживав постійно із спадкодавцем.

ІНФОРМАЦІЯ_4 помер рідний брат позивача - ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 (а.с. 60).

Родинні відносини позивача ОСОБА_1 та ОСОБА_4 підтверджуються їхніми свідоцтвами про народження: серії НОМЕР_3 від 31.03.1992 року (повторне) та серії НОМЕР_4 від 13.10.1976 року, відповідно (а.с. 68, 69). Батьками ОСОБА_1 та ОСОБА_4 записані ОСОБА_7 та ОСОБА_3.

Позивач стверджує, що він є єдиним спадкоємцем після померлого його рідного брата ОСОБА_4, оскільки останній не мав ані дружини, ані дітей, тому позивач є спадкоємцем другої черги.

Згідно зі спадковою справою № 14/2016 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, заяву про прийняття спадщини було подано 30.05.2016 року братом спадкодавця ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2. Інші особи стосовно прийняття або відмови від спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4, не звертались. Свідоцтва про право на спадщину спадкоємцю не видавалися (а.с. 58).

Як вбачається з матеріалів справи, нотаріус відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ОСОБА_1., оскільки ним не надано оригіналів правовстановлюючих документів на квартиру АДРЕСА_1, та не надано документів, які підтверджують державну реєстрацію права власності на вищезазначену квартиру (а.с. 74).

Таким чином, враховуючи, що позивач прийняв спадщину після смерті його рідного брата ОСОБА_1, померлого ІНФОРМАЦІЯ_4, до складу якої входить 1/2 частина квартири АДРЕСА_1 у встановленому законом порядку, однак позбавлений можливості її оформити, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовної вимоги позивача про визнання за ним права власності в порядку спадкування за законом на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 після смерті його рідного брата ОСОБА_4.

Керуючись ст. ст. 10, 11, 209, 212, 214, 215, 217, 218 ЦПК України, суд -

В С Т А Н О В И В:

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за заповітом на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 після смерті його матері ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3.

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1, після смерті його брата ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Харківської області. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення, через Фрунзенський районний суд м. Харкова. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя О.В. Федорова