АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА[1]
О К Р Е М А Д У М К А
Судді Апеляційного суду міста Києва Левенця Б.Б. у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: Служба у справах дітей Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації, Відділ реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстиції в місті Києві про зміну прізвища дітей.
Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 03 серпня 2016 року позов ОСОБА_1 задоволено, змінено прізвище ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 на «ОСОБА_1», зобов'язано Відділ реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстиції в місті Києві внести відповідні зміни в актові записи про народження дітей та видати нове свідоцтво про народження кожної дитини з урахуванням вказаних змін, стягнуто з відповідача на користь позивачки 551.20 грн. судового збору.(т. 2 а.с. 109-112)

Таке рішення не може бути визнано законним і обґрунтованим, враховуючи наступне.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги позивачка посилалась на те, що відповідач ухиляється від виконання батьківських обов'язків, у т.ч. від обов'язку матеріальної підтримки і забезпечення дітей, чинить на дітей негативний психологічний тиск з метою погіршення стосунків між дітьми та мамою, створює перешкоди в їх оздоровленні, з січня 2015 року не намагається зустрітись із дітьми та не цікавиться їх життям. Через розповсюдження відповідачем в мережі Інтернет негативної інформації на адресу позивачки діти заявили бажання змінити прізвище.(т. 1 а.с. 1-10)

Судом встановлено, що з 02 серпня 2003 року сторони перебували у зареєстрованому шлюбі, який був розірваний за рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 11 листопада 2014 року. (т. 1 а.с. 12)

Від шлюбу сторони мають двох дітей: ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2.(т. 1 а.с. 13-14)

Згідно із ч. 3 ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст. ст. 57- 60 ЦПК України.

До суду не надано доказів винної поведінки або свідомого нехтування батьківськими обов'язками відповідача відносно дітей, не надано доказів і вжиття відносно відповідача заходів реагування з приводу неналежного виконання батьківських обов'язків.

Так, за рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 25 грудня 2015 року з відповідача на користь позивачки стягнуто аліменти по 2000 грн. щодо кожної дитини, щомісячно з 29 квітня 2015 року і до досягнення дітьми повноліття.(т. 1 а.с. 40-41)

Проте питання пов'язані із виконанням вказаного рішення не є підставою для зміни прізвища дітей в розумінні ст. 148 СК України.

За актами наданими позивачкою, відповідач ОСОБА_2 не з'являвся до дітей у визначені судом дні і години протягом грудня 2015 року - червня 2016 року.(т. 2 а.с. 2-8)

Заперечуючи проти позову, відповідач посилався на перешкоди у спілкуванні з дітьми, у зв'язку з чим звертався до суду із відповідним позовом.

Сторони намагались мирно врегулювати спірні питання і з цією метою 07 листопада 2014 року між сторонами був укладений Договір про визначення місця проживання дітей та щодо здійснення батьківських прав та обов'язків, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Трубінською О.О.(т. 1 а.с. 115-117)

За наявними у справі доказами, діти відвідують дошкільні та шкільні заклади у супроводженні охорони за заявою матері.(т. 1 а.с. 50-52)

Звернення сторін за вирішенням спору у судовому порядку підтверджується рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 09 квітня 2015 року та рішенням Апеляційного суду міста Києва від 22 жовтня 2015 року, за якими розірваний вищевказаний Договір від 07 листопада 2014 року, визначено місце проживання дітей разом із матір'ю, встановлено способи і порядок участі батька у вихованні дітей. Вказане підтверджує доводи відповідача, що позивачкою створювались перешкоди відповідачу у спілкуванні з дитиною. (т. 1 а.с. 24-28, 31-37)

Посилання позивачки на заперечення відповідача щодо надання дозволу на виїзд дітей за кордон, зокрема скасування судового рішення про надання такого дозволу за скаргою відповідача із ухваленням нового про відмову в позові не є підставою для висновку про неналежне ставлення батька до виховання дітей або створення перешкод у їх оздоровленні. Крім того, районним судом до матеріалів справи долучені фотокартки, з яких вбачається проведення відпочинку дітей із батьком та матір'ю, і позивачкою вказані обставини не спростовані.(т. 1 а.с. 42-49, 103-104 т. 2 а.с. 34)

Наявність кримінальних проваджень, на що кожна із сторін посилалась у своїх доводах та запереченнях, не може бути визнано доказом ухилення від виконання батьківських обов'язків, тому вказані посилання сторін є неспроможними. (т. 1 а.с. 66-90, 95-97, 100, 128-139)

Відповідач ОСОБА_2 не позбавлений батьківства відносно дітей.

Висновки психологів щодо поведінки дітей, їх ставлення до ситуації, що склалась та вислови, відображають ситуативне сприйняття дітьми конфліктних відносин між батьком та матір'ю. (т. 1 а.с. 17-22, 151-205)

За висновком психологічного обстеження від 13 серпня 2015 року № 093 виконаним Міським центром дитини виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), виявлено однакову емоційну прихильність і ставлення дітей ОСОБА_4 та ОСОБА_3 до батька і матері.(т. 1 а.с. 29-30)

Такі висновки підтверджуються письмовими записками старшого сина - ОСОБА_4, адресовані батькові.(т. 1 а.с. 91-94 т. 2 а.с. 62-66)

За висновком № 47 цього ж Центру від 05 липня 2016 року, виявлено негативне ставлення дітей ОСОБА_4 та ОСОБА_3 до батька із висновком, що зміна прізвища не матиме травматичного впливу на дітей.(т. 1 а.с. 247-249)

Районний суд, в присутності педагога, заслухав думку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, який пояснив, що бажає змінити прізвище тому, що батько ображав мати, налаштовував його проти матері, особисте листування батько виклав в мережі інтернет, що спричинило насмішки з боку однокласників. (т.1 а.с. 140-143, 208-209)

Листування відповідача ОСОБА_2 у мережі Інтернет із зазначенням подробиць сімейного конфлікту та залучених осіб, яке за твердженням позивачки стало відомим користувачам мережі, може бути предметом оцінки з точки зору моральності такого вчинку відповідача або підставою звернення зацікавленої сторони до суду за захистом честі, гідності та ділової репутації, проте не може бути визнано підставою для зміни прізвища дітей.(т. 1 а.с. 153-204)

Вищевказані обставини та докази по справі свідчать, що ОСОБА_4 та ОСОБА_3 мають однакові почуття поваги і любові, як до матері - ОСОБА_1 так і до батька - ОСОБА_2, мають бажання і потребу у спілкуванні з батьком і матір'ю, проте через неспроможність останніх порозумітись у питаннях виховання дітей, фактично опинились втягнутими в конфлікт між батьками, і в залежності від часу проживання з кожним з них висловлювали ситуативну прихильність, відповідно, або до батька, або матері, що і знайшло підтвердження у вищевказаних висновках психологів.

Тому, фактично підставою рішення районного суду для зміни прізвища дітей, стала думка матері ОСОБА_1 про доцільність такої зміни прізвища. Думка ОСОБА_3 не враховувалась через його малолітній вік, а на думку ОСОБА_4 вплинув фактор постійного проживання і спілкування разом з матір'ю і вітчимом та відсутність належного та повноцінного спілкування із батьком.

Проте передбачена ч. 5 ст. 148 СК України можливість зміни прізвища дитини, не може використовуватись, як спосіб з'ясування конфліктних стосунків між батьком і матір'ю дітей.

Відповідно до положень принципу № 6 та № 7 абз. 2 Декларації прав дитини, прийнятої резолюцією № 1385 Генеральної Асамблеї ООН від 20 листопада 1959 року, дитина заради повного і гармонійного розвитку її особистості потребує любові та порозуміння. Вона має, коли це є можливим, зростати під опікою і відповідальністю її батьків і в будь-якому випадку в атмосфері любові, моральної і матеріальної забезпеченості. Найкраще забезпечення інтересів дитини має бути керівним принципом для тих, на кому лежить відповідальність за її навчання; ця відповідальність покладена перш за все на батьків.

Позивачкою не доведено, а судом не встановлено об'єктивних обставин та доказів за яких суд мав би дійти висновку, що зміна прізвища відповідатиме інтересам дітей.

Зобов'язавши Відділ реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстиції в місті Києві внести відповідні зміни в актові записи про народження дітей та видати нове свідоцтво про народження кожної дитини з урахуванням вказаних змін, суд першої інстанції не врахував, що вказаний відділ був залучений як третя особа і таких вимог позивачка у цьому провадженні не заявляла.

Враховуючи вищевикладені вимоги законодавства та обставини справи в їх сукупності, рішення Святошинського районного суду міста Києва від 03 серпня 2016 року підлягає скасуванню із ухваленням нового про відмову в задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: Служба у справах дітей Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації, Відділ реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстиції в місті Києві про зміну прізвища дітей.

Суддя Апеляційного суду міста Києва Б.Б.Левенець

20 грудня 2016 року.

Справа № 22-ц/796/14631/2016

Унікальний номер 759/3363/16-ц

Головуючий у першій інстанції - СенькаМ.Ф.

Доповідач Левенець Б.Б.