У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23.12.2016 року місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К.К., розглянувши заяву голови Перечинської районної кредитної спілки «Туря» ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подану позовну заяву Перечинської районної КС «Туря» до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення в солідарному порядку суми боргу за кредитним договором,-

В С Т А Н О В И В :

Перечинська районна КС «Туря» звернулася до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення в солідарному порядку суми боргу за кредитним договором.

При зверненні до суду позивачем не сплачено судовий збір в розмірі, що передбачений Законом України „Про судовий збір від 08.07.2011 р. № 3674-VI.

При зверненні до суду з позовом головою правлінння Перечинської районної КС «Туря» ОСОБА_1 було подано також клопотання про звільнення від сплати судового збору, у звязку із важким майновим становищем юридичної особи, а саме 06.05.2011 року при виконанні в Ужгородському МВ ДВС зведеного виконавчого провадження винесено постанову про арешт банківських розрахункових рахунків юридичної особи та 09.02.2012 р. винесено постанову про арешт майна і блокування коштів спілки, які перебувають у касі. Відповідно, за цих обєктивних причин арешту коштів, спілка не має доступ до власних коштів і не може сплатити судовий збір до моменту подання позовної заяви, тобто на даний час у позивача наявний важкий майновий стан.

Розглянувши клопотання про звільнення від сплати судового збору, приходжу до наступного.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно абзацу 2 статті 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» з 1 січня 2016 року встановлено мінімальну заробітну плату у місячному розмірі 1378 гривень.

Мінімальна заробітна плата - це законодавчо встановлений розмір заробітної плати за просту, некваліфіковану працю, нижче якого не може здійснюватися оплата за виконану працівником місячну, погодинну норму праці (обсяг робіт) (Кодекс законів про працю України, Закон України "Про оплату праці" від 24.03.1995 р. № 108/95-ВР).

Відповідно до пункт 1.1.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Таким чином позивач за подання позовної заяви майнового характеру повинен був сплатити судовий збір у розмірі 1378,00 гривень.

За приписами п.1 і 2 ст. 8 Закону України від 08.07.2011р. № 3674-VI "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У клопотанні сторона повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище, та подати до суду відповідні докази.

За приписами ч.1 ст.82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

За приписами ч.3 ст.82 ЦПК України, з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

З урахуванням вищезазначених правових норм, умовою зменшення розміру судових витрат або звільнення від їх оплати, відстрочення та розстрочення судових витрат є незадовільний майновий (матеріальний) стан сторони, незалежно від того, чи є сторона фізичною особою чи юридичною.

Крім того, відповідно до наведеної норми, відстрочення або розстрочення сплати судового збору, або звільнення від сплати судового збору є правом, а не імперативним обов'язком суду. Такий висновок випливає безпосередньо із змісту наведеної норми, яка, крім того, не містить чіткого переліку обставин майнового стану, який тягне за собою в якості наслідків відстрочення, розстрочення сплати судового збору, або звільнення від їх оплати.

Тому, оцінка майнового стану сторони здійснюється судом на підставі оцінки доказів.

Обґрунтування обставин майнового стану сторони, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на заінтересовану сторону.

Отже, сторона повинна навести доводи і надати докази на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Варто також зазначити, що згідно п.29 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» судам розяснено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

В якості доказів на підтвердження того, що майновий стан позивача перешкоджав (перешкоджає) сплаті ним судового збору у встановленому порядку і розмірі додані: лист Ужгородського МВ ДВС за вих. №07-54/20310 від 19.10.2016 р. з якого вбачається , що при виконанні в Ужгородському МВ ДВС зведеного виконавчого провадження постановою від 06.05.2011 року накладено арешт банківських розрахункових рахунків юридичної особи та 09.02.2012 р. винесено постанову про арешт майна і блокування коштів спілки, які перебувають у касі; даними довідки АТ Укрсиббанк від 19.10.2016 року № 891 про те, що розрахунковий рахунок заблоковано; виписка про рух коштів по рахунку.

Аналізуючи надані позивачем докази про наявність у нього підстав для звільнення від сплати судового збору в сукупності з іншими доказами які містяться в матеріалах справи, враховуючи значну суму судового збору, суд дійшов висновку, що позивачем наведено достатніх обставин, які мають виключний характер та свідчать про наявність належних підстав для звільнення від сплати судового збору у відповідності до норм ЦПК України.

На підставі наведеного, керуючись ЗУ Про судовий збір, ст.82, 208-210, 293 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання позивача голови Перечинської районної кредитної спілки «Туря» ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору задовольнити.

Звільнити Перечинську районну кредитну спілку «Туря» від сплати судового збору в розмірі 1378,00 грн. по справі №308/12487/16-ц за позовом Перечинської районної КС «Туря» до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення в солідарному порядку суми боргу за кредитним договором.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_4