У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31.10.2016 року місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Монич О.В. розглянувши матеріали позовної заяви представника ОСОБА_1 адвоката ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ПАТ «Креді ОСОБА_4», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача міський відділ ДВС Ужгородського міськрайонного управління юстиції, про визнання права власності на рухоме майно та зняття з нього арешту і скасування його розшуку, -

ВСТАНОВИВ:

Представник ОСОБА_1 адвоката ОСОБА_2 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до ОСОБА_3, ПАТ «Креді ОСОБА_4», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача міський відділ ДВС Ужгородського міськрайонного управління юстиції, про визнання права власності на рухоме майно та зняття з нього арешту і скасування його розшуку.

Позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до п.10 ППВССУ «Про застосування судами законодавства про судові витрати» в разі заявлення декількох вимог, позивачу слід сплатити судовий збір за кожну вимогу.

Зважаючи на те, що позивачем заявлено дві різні вимоги майнового (визнання права власності) та немайнового характеру (скасування арешту на майно), то за сплату кожної вимоги слід представити суду оригінал відповідної квитанції.

Натомість позивачем сплачено судовий збір лише за одну вимогу в сумі 551,20 грн. Тобто позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 551,20 грн.

В порушення вимог п. 3 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, в позовній заяві вимоги позову є неконкретизованими: оскільки не зазначено хто, коли і з якою метою накладав арешт та оголошено розшук.

Підтверджень, що накладення арешту було здійснено на підставі постанови державного виконавця позивачем не надано, в прохальній частині позову вказано лише про зняття арешту накладених третьою особою після 06.06.2013 року та скасувати його розшук оголошений після 06.06.2013 року.

Крім того, додана до матеріалів позовної заяви копія рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 27 жовтня 2015 року належним чином не завірена.

Крім того, позивач обґрунтовуючи свої позовні вимоги посилається на зміни до запису № 6 у реєстрі 06.06.2013 року 16:24:12, а саме вилучення спірного обєкту із обєктів обтяження ПАТ «Індексбанк» на підставі договору про внесення змін до договору застави транспортних засобів № 3-01/11 від 05.01.2011 року № 4 від 06.06.2013 року. Разом з тим, до матеріалів позову такий не долучено.

Суд не може вийти за межі позовних вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно обирати правову підставу та предмет позову, а за вказаних обставин для судового розгляду позивачем не визначено ні суть позовних вимог, ні їх правові підстави, що позбавляє можливості зясувати предмет спору та межі доказування.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду з врахуванням вимог ст. 119 ЦПК України в новій редакції.

Згідно ст. 121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву (заяву, скаргу) подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача (заявника, скаржника) і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву представника ОСОБА_1 адвоката ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ПАТ «Креді ОСОБА_4», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача міський відділ ДВС Ужгородського міськрайонного управління юстиції про визнання права власності на рухоме майно та зняття з нього арешту і скасування його розшуку - залишити без руху.

Повідомити заявника про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви до 11 листопада 2016 року, але не більше пяти днів з дня отримання копії ухвали. Розяснити, що інакше заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_5