Справа № 161/7383/16-ц
Провадження № 2/161/2939/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 вересня 2016 року Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі:

головуючої судді Плахтій І.Б.,

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

відповідача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Луцьку цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про стягнення матеріальної шкоди, завданої залиттям,

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_4 звернулася в суд з позовом до відповідача ОСОБА_3 про стягнення матеріальної шкоди, завданої залиттям.

Позов мотивувала тим, що є власником квартири АДРЕСА_1. 06.04.2016 року її квартиру було затоплено, що підтверджується Актом № 116 від 06.04.2016 року ОСББ «Вікторія-Луцьк-2». Вважає, що затоплення сталося з вини відповідача, оскільки остання проживає в квартирі № 149, над квартирою позивача. Внаслідок потрапляння води в пристрій, було пошкоджено ноутбук, який ремонту не підлягає. Відповідно до висновку виданого ФОП ОСОБА_5, орієнтовна ринкова вартість ноутбука аналогічної моделі становить 6 890 грн.

А тому, просила з урахуванням уточнених позовних вимог стягнути з відповідача ОСОБА_3 в її користь у відшкодування майнової шкоди 6 799 грн., вартість ноутбука та витрати повязані із проведення товарознавчої експертизи.

В судовому засіданні позивач та представник позивача вимоги позову підтримали з викладених у позовній заяві підстав з урахуванням уточнення (а.с.24). Просили стягнути з відповідача 6 799 грн. завданих матеріальних збитків (відповідно до висновку експерта) та 704,80 грн. за проведення товарознавчої експертизи.

Відповідач в судовому засіданні вимоги позову не визнала, заперечувала щодо їх задоволення. Суду пояснила, що затоплення сталося не з її вини, були забиті водостічні труби в іншій квартирі, а вода потекла в неї. Докази того, що ноутбук став несправним після затоплення відсутні, припускає, що він був неробочим ще до затоплення. Оскільки, вона не винна в затопленні, вважає, що не повинна відшкодовувати шкоду завдану залиття. Крім того, розмір шкоди не підтверджений належними доказами та є значно завищеним.

Заслухавши пояснення представника позивача, заперечення відповідача, пояснення свідків, дослідивши та оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов до задоволення не підлягає.

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдану майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

З копії свідоцтва про право власності на житло (а.с. 4) вбачається, що квартира АДРЕСА_2 належить на праві спільної сумісної власності позивачу ОСОБА_4

В судовому засіданні з пояснень сторін зясовано та не заперечувалось відповідачем, що квартира АДРЕСА_3 належить ОСОБА_3.

06.04.2016 року відбулось залиття квартири позивача №146 по пр. Молоді, 8 в м. Луцьку.

З Акту огляду квартири АДРЕСА_4 від 06.04.2016 року, складеного комісією ОСББ «Вікторія-Луцьк-2» (а.с. 5) вбачається, що в квартирі № 146 було затоплено кухню (стеля мокра в двох місцях по між плитових швах), вода капала на ноутбук, через що він вийшов з ладу. На підлозі стояла вода від якої повністю мокрий палас. Виявлені недоліки засвідчили власними підписами.

Згідно з п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 (далі - Правил), у разі залиття квартири складається відповідний акт. Типова форма цього акту міститься у додатку № 4 до Правил.

Однак, при проведенні огляду квартири не були встановлені реальні причини затоплення на час його виявлення та не зафіксовані відповідними актами та висновками. Наданий суду Акт лише підтверджує факт затоплення квартири позивача та пошкодження її майна.

В своїх поясненнях в судовому засіданні свідок ОСОБА_6 (голова ОСББ «Вікторія-Луцьк-2») вказував на те, що був викликаний для складання акту в квартирі позивача, затоплення було ввечері, він прибув вранці, було виявлено мокру стелю, інших квартир не оглядав. З чиєї вини відбулося затоплення не встановлювали. Напередодні сантехнік чистив каналізацію. Зазначив, що в тому місці в один стояк ідуть стоки з чотирьох квартир верхнього поверху.

Свідок ОСОБА_7 (сантехнік ОСББ «Вікторія-Луцьк-2»), в судовому засіданні вказував на те, що водостік з 4 кухонь сходиться в один стояк. Напередодні чистили труби трьох кухонь. З вини якої із квартир відбулося забиття труб і в результаті затоплення встановити не можливо. У відповідача в квартирі каналізація забита не була, однак через її водовідвід пішла вода.

Тобто, в судовому засіданні не встановлено того, що затоплення квартири позивача було наслідком дій відповідача, і що саме дії відповідача при звели до заподіяння шкоди майну позивача.

Надана позивачем на підтвердження таких доводів копія акту про огляд квартири № 146 року по пр. Молоді, 8 від 06.04.2016 року не може бути прийнята як доказ вини відповідача , оскільки містить лише відомості про подію затоплення.

Згідно із ч.3 ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст. 57-60 ЦПК України.

Проаналізувавши доводи сторін та досліджені в судовому засіданні докази, суд приходить до висновку, що стороною позивача не доведено та не підтверджено належними та допустимими доказами, що затоплення сталося з вини відповідача, такі обставини не встановлені і в ході судового розгляду, а тому вимоги позову до задоволення не підлягають.

Керуючись ст.ст. 8, 10, 11, 58, 59, 60, 61, 84, 86, 88, 213, 214, 215 ЦПК України, на підставі ст.ст. 22, 1166 ЦК України, суд

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позову ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про стягнення матеріальної шкоди, завданої залиттям -- відмовити.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Волинської області шляхом подання апеляційної скарги через Луцький міськрайонний суд в десятиденний строк з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Луцького міськрайонного суду І.Б. Плахтій