справа №619/3530/16-ц
провадження №2/619/1900/16
27 грудня 2016 року м. Дергачі
Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого суддіОСОБА_1
за участю секретаря судового засіданняОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення аліментів,
ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_4 про стягнення аліментів на її утримання в розмірі ? частини із усіх видів заробітку щомісячно до досягнення дитиною ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, трирічного віку. В обґрунтування позову позивач зазначила, що з відповідачем від шлюбу мають неповнолітню дитину доньку ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2. Відповідач в добровільному порядку матеріальної допомоги на утримання ОСОБА_3 не надає, однак, згідно законодавства зобовязаний утримувати дружину до досягнення дитиною трьохрічного віку, у звязку з чим позивач змушена звернутися з даною позовною заявою до суду.
У судове засідання відповідач ОСОБА_4 та його представник ОСОБА_6 не з'явилися, про час та місце судового засідання представник повідомлявся належним чином.
Відповідно до ч.5 ст.76 ЦПК України вручення судової повістки представникові особи, яка бере участь у справі, вважається врученням повістки і цій особі.
Представник відповідача ОСОБА_4 ОСОБА_6 подав до суду заяву, в якій просив відкласти розгляд справи у звязку з хворобою, докази на підтвердження якої будуть надані в наступне судове засідання.
Згідно п.2 ч.1 ст.169 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи в межах строків, встановлених статтею 157 цього Кодексу, у разі першої неявки в судове засідання сторони або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, оповіщених у встановленому порядку про час і місце судового розгляду, якщо вони повідомили про причини неявки, які судом визнано поважними.
Відповідно до ч.3 ст.27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.
Суд визнає неповажною причину неявки в судове засідання відповідача та його представника, оскільки зазначені особи були завчасно повідомлені про час та місце судового засідання, а повідомлені представником відповідача причини неявки є необґрунтованими.
При цьому суд відмічає, що відповідач ОСОБА_4 не повідомив суд про причини неявки в судове засідання.
Згідно ч.2 ст.77 ЦПК України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явилися в судове засідання без поважних причин.
У судове засідання позивач ОСОБА_4 не зявилася, подала до суду заяву, в якій просила справу розглядати у її відсутність, у разі неявки в судове засідання відповідача, не заперечувала проти заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення.
Відповідно до ч.1 ст.224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Так як, відповідач та його представник у судове засідання не зявилися, а позивач не заперечує проти ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів та такого вирішення справи, то суд дійшов до висновку про можливість ухвалення заочного рішення.
Судом встановлені обставини і визначені відповідно до них правовідносини.
Згідно свідоцтва про шлюб, серія І-ВЛ №247685, виданого Комінтернівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, 08 листопада 2014 року зареєстровано шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 про що зроблено відповідний актовий запис №1009, прізвище дружини після реєстрації шлюбу: Шелар.
Згідно свідоцтва про народження, серія I-ВЛ №408532, виданого Ленінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, ОСОБА_5, народилася 20 квітня 2015 року, її батьками є: батько ОСОБА_4, мати ОСОБА_3.
Згідно довідки №683 від 23.11.2016 року, виданої сільським головою Проходівської сільської ради Дергачівського району Харківської області, ОСОБА_3, проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, разом з дочкою ОСОБА_5, яка знаходиться на утриманні матері.
Всебічно, повно, обєктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, зясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази в сукупності, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову з наступних мотивів.
Згідно ч.2 ст.84 СК України, дружина, з якою проживає дитина, має право на утримання від чоловіка батька дитини до досягнення дитиною трьох років.
Згідно ч.4 ст.84 СК України, право на утримання вагітна жінка, а також дружина, з якою проживає дитина, має незалежно від того чи вона працює та незалежно від її матеріального становища, за умови, що чоловік може надавати матеріальну допомогу.
Пленум Верховного Суду України в п.17 своєї Постанови від 15.05.2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз'яснив судам, що вирішуючи питання щодо розміру аліментів, суд повинен ураховувати: стан здоров'я, матеріальне становище дитини і платника аліментів; наявність в останнього інших неповнолітніх дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, повнолітніх дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення.
Відповідач є молодою працездатною особою і спроможний платити аліменти як на утримання доньки так і дружини.
З урахуванням всіх обставин справи, суд визначає розмір аліментів у розмірі 1/6 частини усіх видів заробітку відповідача щомісячно, починаючи з дня подачі позову і досягнення донькою трирічного віку.
Згідно ч.3 ст. 10 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно ч.1 ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
У відповідності до ч.3 ст. 88 ЦПК України суд стягує з відповідача в дохід держави судовий збір пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
Згідно п.1 ч.1 ст. 367 ЦПК України, суд допускає негайне виконання рішення про стягнення аліментів - у межах платежу за один місяць.
Відповідно до ч.1 ст.209 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 88 ч.3, 208, 209, 212-215, 223-226, 233, 367 ч.1 п.1 ЦПК України, суд -
Позов ОСОБА_3 задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_4, на користь ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_5, аліменти на її утримання у розмірі 1/6 частини усіх видів заробітку відповідача щомісячно, починаючи з дня подачі позову 11 жовтня 2016 року і досягнення донькою ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, трирічного віку.
В іншій частині позову відмовити.
Стягнути з ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_4, в дохід держави 551,20 грн судового збору.
Рішення в частині стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць підлягає негайному виконанню.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку в судову палату по цивільних справах Апеляційного суду Харківської області через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк, протягом якого розглядалася заява, не включається до строку на апеляційне оскарження рішення.

Заочне рішення набирає законної сили відповідно до загального порядку, встановленого ЦПК України.

Суддя Є. А. Болибок