Справа № 2-4959/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 листопада 2016 року Солом'янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Кушнір С.І.

при секретарі - Беро В.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач 13.07.2016 року звернувся з позовом, в якому просив визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року матері ОСОБА_2

Мотивував вимоги тим, що був позбавлений можливості вчасно звернутись із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори, оскільки смерть матері для нього стала великим потрясінням, він займався організацією і проведенням похорону та поминальних днів. Ця трагічна подія змінила життя позивача, позначилась на його здоров'ї. Позивач після смерті матері тривалий час хворів, що підтверджується випискою з медичної карти.

В судовому засіданні позивач та представник позивача підтримали позовні вимоги у повному обсязі, просили задовольнити позов і визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини - три місяці після набрання рішенням законної сили.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, надав на адресу суду заяву про розгляд справи у його відсутність та просив прийняти рішення на підставі поданих стороною доказів.

За таких обставин суд, вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних у справі доказів у відсутності відповідача, оскільки його неявка не перешкоджає всебічному розгляду справи.

Заслухавши позивача, представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає позов обґрунтованим, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла матір ОСОБА_1 - ОСОБА_2 у віці 77 років, про що 23 березня 2015 року складено відповідний актовий запис № 5384, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1, виданим Відділом реєстрації смерті у м. Києві.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, до складу якої, у відповідності до ст. 1218 ЦК України, увійшли всі права та обов'язки померлої, що належали їй на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті, а саме: право приватної власності на квартиру АДРЕСА_1

Право власності на вказану квартиру ОСОБА_2 отримала разом зі своїм чоловіком ОСОБА_4 в рівних частках на підставі свідоцтва про право власності на житло від 13 лютого 1995 року. Після смерті ОСОБА_4, ОСОБА_2 успадкувала ? частини квартири та стала єдиним власником.

Заповіту ОСОБА_2, за час життя не складала, у зв'язку з чим все належне їй майно спадкується спадкоємцями за законом.

Згідно з даними спадкові справи № 23/2016, щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_2, спадкова справа, щодо майна померлої заведена за заявою позивача від 27 травня 2016 року.

Між тим, 27.05.2016 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті його матері ОСОБА_2 у зв'язку з пропуском встановленого законом 6-ти місячного терміну для прийняття спадщину з часу відкриття спадщини та відсутністю доказів постійного проживання разом зі спадкодавцем на день смерті.

Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними причинами є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

В судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_1 хворіє на гіпертонічну хворобу 2 ступеню, в період з 07.09.2015 р. по 19.09.2015 р. знаходився на лікуванні, що підтверджується довідкою Київської клінічної лікарні на залізничному транспорті № 2 від 19.09.2015 року. В період з 05.11.2015 року по 10.11.2015 року перебував на стаціонарному лікуванні, що підтверджується випискою із медичної карти стаціонарного хворого № 4313.

Тому, беручи до уваги, що пропуск позивачем строку звернення з заявою про прийняття спадщини після смерті матері обумовлено об`єктивними, істотними труднощами, які пов`язані із стійким емоційним потрясінням позивача, станом здоров'я, суд вважає можливим визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері.

Керуючись ст.ст. 1220, 1261, 1268-1270, 1272 ЦК України ст.ст. 3-4, 10-11, 27, 57-61, 88, 169, 209, 212-215, 218, 294 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк три місяці, з дня набуття рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 р.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Кушнір С.І.