Справа № 185/7344/16-ц
Провадження № 2/185/3951/16
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05 грудня 2016 року м.Павлоград
Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді - Врони А.О., за участю секретаря судового засідання Гайди Т.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, -
07 вересня 2016 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2, в якому просить суд поділити спільне майно - будинок № 22 по вулиці Степовій в селі Богданівка Павлоградського району Дніпропетровської області, набуте з відповідачем ОСОБА_2 у зареєстрованому шлюбі, в рівних частках, визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину будинку № 22 по вулиці Степовій в селі Богданівка Павлоградського району Дніпропетровської області, визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину будинку № 22 по вулиці Степовій в селі Богданівка Павлоградського району Дніпропетровської області.
Позовна заява мотивована тим, що 28 серпня 1987 року позивач уклала шлюб з відповідачем, який зареєстрований виконкомом Просянської селищної ради Покровського району Дніпропетровської області, актовий запис № 30. 10 березня 1993 року сторонами придбаний житловий будинок № 22 по вулиці Степовій в селі Богданівка Павлоградського району Дніпропетровської області, що підтверджується - договором купівлі-продажу, посвідченого Другою Павлоградською державною нотаріальною конторою та зареєстрованому 11.03.1993 року в Павлоградському МБТІ. На сьогоднішній день відповідач повністю оспорює право позивача на спірний будинок, де позивач з дітьми на теперішній час проживає. Позивач вважає, що невизнане відповідачем право на 1/2 частину спірної квартири підлягає захисту в порядку ст. 16 ЦК України.
Позивач, представник позивача у судове засідання не зявились, представник позивача надала суду заяву, згідно якої просить суд розглянути справу у її відсутність, позовні вимоги підтримала, проти заочного розгляду справи не заперечувала.
Відповідач у судове засідання не зявився, про час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, причину неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не надав. Суд, враховуючи думку представника позивача, ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України.
Зясувавши обставини справи, дослідивши письмові докази по справі в підтвердження вказаних обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню виходячи з наступного.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 перебувають у шлюбі з 28 серпня 1987 року.
10 березня 1993 року між радгоспом імені ОСОБА_3 (продавець) та ОСОБА_2 (покупець) укладено договір купівлі-продажу житлового будинку № 22 по вул.Степова с.Богданівка Павлоградського району, Дніпропетровської області, договір посвідчено державним нотаріусом Другої Павлоградської державної нотаріальної контори ОСОБА_4 10 березня 1993 року, зареєстровано в реєстрі за № 585, що також підтверджується довідкою Колективного підприємства «Павлоградське міжміське бюро технічної інвентаризації» № 130 від 11.11.2016 року. Державний реєстр речових прав на нерухоме майно не містить відомостей щодо реєстрації права власності на вказане нерухоме майно.
Тобто житловий будинок № 22 по вул.Степова с.Богданівка Павлоградського району Дніпропетровської області придбано у період шлюбу.
Відповідно до норм статті 22 Кодексу про шлюб та сімю України (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном. Подружжя користується рівними правами на майно і в тому разі, якщо один з них був зайнятий веденням домашнього господарства, доглядом за дітьми або з інших поважних причин не мав самостійного заробітку.
Відповідно до правил статті 28 Кодексу про шлюб та сімю України в разі поділу майна, яке є спільною сумісною власністю подружжя, їх частки визнаються рівними.
Згідно зі статтею 29 Кодексу про шлюб та сімю України якщо між подружжям не досягнуто згоди про спосіб поділу спільного майна, то за позовом подружжя або одного з них суд може постановити рішення: про поділ майна в натурі, якщо це можливо без шкоди для його господарського призначення; про розподіл речей між подружжям з урахуванням їх вартості та частки кожного з подружжя в спільному майні; про присудження майна в натурі одному з подружжя, з покладенням на нього обов'язку компенсувати другому з подружжя його частку грішми. При цьому суд також бере до уваги інтереси неповнолітніх дітей або інтереси одного з подружжя, що заслуговують на увагу. Поділ спільного майна подружжя може бути проведений як під час перебування в шлюбі, так і після розірвання шлюбу. Для вимоги про поділ майна, яке є спільною сумісною власністю розведеного подружжя, встановлюється трирічний строк позовної давності.
При поданні даного позову позивачем не пропущено трирічний строк позовної давності, оскільки шлюб між сторонами не розірвано.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що спірна квартира є спільною сумісною власністю подружжя, нажита подружжям за час шлюбу, підлягає поділу виходячи з рівних часток, тому позовні вимоги є законним та такими, що підлягають задоволенню.
Керуючись ст. 10,11,209,212,214-215,218, 224-232 ЦПК України, суд,-
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя задовольнити.
Поділити спільне сумісне майно подружжя наступним чином:
визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину житлового будинку № 22 по вул.Степова с.Богданівка Павлоградського району Дніпропетровської області;
визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину житлового будинку № 22 по вул.Степова с.Богданівка Павлоградського району Дніпропетровської області.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 551 (пятсот пятдесят одна) грн. 20 коп..
Заочне рішення може бути переглянуто судом що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Дніпропетровської області через Павлоградський міськрайонний суд шляхом подачі в 10-денний строк, з дня його проголошення, апеляційної скарги.
Суддя А. О. Врона