Провадження №2-п/760/152/16
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2016 року Солом'янський районний суд м. Києва у складі: головуючого судді Оксюти Т.Г., при секретарі Горупа В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві заяву відповідача про перегляд заочного рішення суду від 25.04.2016 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, -

В С Т А Н О В И В:

Заявник звернулась до суду із заявою про перегляд зазначеного заочного рішення, його скасування та призначення справи до розгляду в загальному судовому порядку.

Свої вимоги мотивує тим, що судом були допущені порушення процесуального та матеріального права. Зокрема, зазначила, що судом було ухвалено рішення без перевірки доказів. Також зазначає, що вона не була належним чином повідомлена про дату час та місце розгляду справи з огляду на те, що судові повістки приходили на ім'я ОСОБА_3, а не Володимирівни. Зазначила, що вона не проживає за адресою вказаною у позові, натомість у квартирі проживають квартиранти. Заперечувала проти визначеного позивачем розміру шкоди, вважаючи його завищеним.

Надала заяву про розгляд справи у її відсутності.

Представник позивача заперечував проти задоволення заяви.

Представники відповідача підтримали подану заяву. Зокрема, представник ОСОБА_4 зазначив, що дійсно факт залиття мав місце, позивач зверталась до позивача з метою отримання компенсації за завдану шкоду, проте її розмір відповідач вважає завищеним.

Дослідивши матеріали справи та заяви про перегляд заочного рішення, вислухавши представників сторін, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

У своїй заяві про перегляд заочного рішення, заявник зазначила про те, що вона не була належним чином повідомлена про дату час та місце розгляду справи з огляду на те, що судові повістки приходили на ім'я ОСОБА_3, а не Володимирівни. На це слід зазначити наступне.

Встановлено, що відповідач є власником квартири за адресою: АДРЕСА_1, що підтверджується відповіддю Київського міського БТІ та Довідкою Форми №3. (а. с. 65, 77)

Слід зазначити, що справа призначалась до розгляду неодноразово, у тому числі, з метою з'ясування власника квартири та відповідно встановлення належного відповідача. ПІБ відповідача вірно зазначене і у рішенні суду.

Підтвердженням того, що відповідач знала про судові засідання є і пояснення її представника ОСОБА_4, який визнав, що він приходив до суду у період розгляду справи для того, щоб повідомити, що у квартирі відповідача проживають квартиранти.

Та обставина, що в уточненій редакції позовної заяви вказано відповідача, як ОСОБА_3 не змінює правову природу взаємовідносин сторін, оскільки це є технічною опискою, а у рішенні суду зазначений належний відповідач.

Також, матеріали справи містять заяви гр. ОСОБА_5, яка є зареєстрованою у квартирі, що належить відповідачу, а отже відповідачу було достеменно відомо про розгляд даної справи, як від її представника так і від особи, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1. (а. с. 77, 88, 99)

Таким чином, в судовому засіданні 25.04.2016 року було зафіксовано неявку відповідача без поважних причин. Жодних доказів поважності причин неявки до суду подано не було. Клопотань про відкладення розгляду справи з поважних причин не подавалось.

Таким чином, відповідача повідомляли про дату та час судового засідання по справі за адресою вказаною у позові, яка збігається з відомостями щодо реєстрації та адресою вказаною відповідачем у заяві про перегляд заочного рішення. (а. с. 112)

Глава 8 і зокрема ст. 224 ЦПК України регламентує заочний розгляд справи та не вимагає відкладення розгляду справи у разі першої неявки відповідача, повідомленого належним чином, дозволяючи ухвалити заочне рішення. З цього приводу також існує відповідна судова практика та роз'яснення судів апеляційної та касаційної інстанцій.

Крім того, відповідач у поданій заяві не навела жодного доказу, який би мав істотне значення для правильного вирішення справи і міг би спростувати висновки суду по суті даного спору.

Зокрема, відповідачем у поданій заяві не заперечується сам факт залиття, а посилання на те, що розмір шкоди є завищеним не обґрунтований жодним експертним висновком та доказами.

Зі змісту статті 232 ЦПК України випливає, що заочне рішення підлягає скасуванню за сукупності двох обставин: 1) відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин; 2) докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

В даному випадку, судом достеменно встановлено, що жодна з обставин відповідачем належним чином обґрунтована не була.

З огляду на наведене, заява про перегляд заочного рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 25.04.2016 року задоволенню не підлягає.

Керуючись: ст.ст. 27, 74-76, 169, 205-210, 219, 224, 228-233, 293 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Залишити без задоволення заяву відповідача про перегляд заочного рішення суду від 25.04.2016 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири про відшкодування шкоди.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя