Провадження №2/760/3743/16
Справа 760/7101/16-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 квітня 2016 року Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Усатова І.А., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Національного університету оборони України імені Івана Черняховського про стягнення заборгованості по заробітній платі, стягнення суми заробітку за час затримки розрахунку, відшкодування моральної шкоди, суддя,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовною заявою в якій просить:

-Стягнути з Національного університету оборони України імені Івана Черняховського на його користь заборгованість по заробітній платі та середній заробіток за час затримки розрахунку;

-Стягнути з Національного університету оборони України імені Івана Черняховського на його користь моральну шкоду в розмірі 5 000 грн.

Відповідно до ст.ст. 3,4 ЦПК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до чинного законодавства України, а саме ст. 119 ЦПК України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі, зокрема, зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування.

Тобто в позовній заяві, має міститись посилання, зокрема, на те, до кого пред'явлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов'язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред'явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред'явлення.

Тому, оскільки відповідно до ст. 15 цього ж Кодексу суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають саме з правових відносин: цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових, а не з будь-яких суспільних зв'язків, то зазначення вказаних вище обставин за нормами ст. 119 ЦПК України є передумовою відкриття провадження у справі.

Згідно ст. 96 ЦПК України, судовий наказ може бути видано, у разі якщо, зокрема, заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати. Відповідно до ч. 3 ст. 118 ЦПК України, позовна заява щодо вимог, визначених у частині першій статті 96 цього Кодексу, може бути подана тільки в разі відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу або скасування його судом.

Згідно з п. 6 ч. 3 ст. 121 ЦПК України позовна заява повертається позивачеві, якщо подана заява без дотримання порядку, визначеного ч. 3 ст. 118 цього Кодексу.

В свою чергу, ч. 3 ст. 118 ЦПК України визначено, що позовна заява щодо вимог, визначених у ч. 1 ст. 96 цього Кодексу, а саме: може бути подана тільки в разі відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу або скасування його судом.

Оскільки, заявлені позовні вимоги з точки зору закону є вимогами, за якими може бути видано судовий наказ виходячи з положень ч. 1 ст. 96 ЦПК України, то подана позовні вимоги в частині стягнення заборгованості по заробітній платі, стягнення суми заробітку за час затримки розрахунку мають бути повернуті позивачу.

Чинним ЦК України встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів. Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини (ст. ст. 23, 1167 ЦК України).

Крім того, згідно роз'яснень, викладених у Постанові Пленуму Верховного суду України №4 від 31.03.1995р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. У позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується.

Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Виходячи з вищевикладеного, позивачу в позовній заяві слід зазначити:

- в чому полягає протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні

- з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір матеріальної шкоди, та якими доказами це підтверджується.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин, керуючись ст. 96, 118-121 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Відмовити у прийнятті позовної заяви ОСОБА_1 до Національного університету оборони України імені Івана Черняховського в частині стягнення заборгованості по заробітній платі, стягнення суми заробітку за час затримки розрахунку.

Роз'яснити заявнику право на звернення до суду з відповідною заявою в порядку наказного провадження.

В частині відшкодування моральної шкоди позовну заяву ОСОБА_1 до Національного університету оборони України імені Івана Черняховського залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали.

Недоліки заяви мають бути усунуті шляхом подання окремої вмотивованої заяви з врахуванням викладених в даній ухвалі недоліків.

Ухвала в частині відмови у відкритті провадження може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції протягом п`яти днів з дня отримання її копії, в частині залишення позовної заяви без руху - ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: