Справа № 405/3144/16-ц
Провадження №2/405/509/16
У Х В А Л А

18 квітня 2016 року Суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Іванова Л.А., при вирішенні питання про відкриття провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 обєднаної державної податкової інспекції ГУ державної фіскальної служби у Кіровоградській області, ОСОБА_3, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору Прокуратура Кіровоградської області, реєстраційна служба ОСОБА_2 міського управління юстиції в Кіровоградській області про звільнення майна з-під арешту та виключення з Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна,-

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом до відповідачів ОСОБА_2 обєднаної державної податкової інспекції ГУ державної фіскальної служби у Кіровоградській області, ОСОБА_3, в якому просить звільнити з-під арешту квартиру № 62, яка знаходиться за адресою: м. Кіровоград, вул. Башкирська (ОСОБА_4), 3-а та виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна вищезазначену квартиру.

Форма та зміст позовної заяви визначені у статті 119 Цивільного процесуального кодексу України.

Пункт 5 частини 2 статті 119 Цивільно-процесуального кодексу України передбачає викладення в позовній заяві обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, при цьому, порушене, невизнане або оспорюване субєктивне право, свободи чи інтереси, які зазначені позивачем у прохальній частині позову, повинні бути обґрунтовані обставинами, які є юридичними фактами, що в сукупності складають зміст позову. Хоча стаття 119 ЦПК України не вимагає від позивача обовязкового зазначення правової підстави позову, тобто вказівки на норму права, яка регулює спірні правовідносини, тим не менш позивач повинен в обґрунтування своїх вимог посилатися на те право, захисту якого він вимагає. Під підставами позову слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги, а не посилання позивача на певну норму закону, яку суд може змінити, якщо її дія не поширюється на правовідносини.

Крім того, пунктом 6 частини 2 статті 119 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст. 131 ЦПК України сторони зобовязані подати свої докази суду до або під час попереднього судового засідання у справі, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, - до початку розгляду справи по суті.

Виходячи з аналізу зазначених процесуальних норм та виходячи з ч.3 ст. 10 ЦПК України, яким закріплено принцип змагальності сторін, за яким кожна сторона повинна довести суду ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, позивач у позовній заяві повинен на підтвердження підстав позову зазначити, та, в подальшому, відповідно до положень ч. 1 ст. 131 ЦПК України, подати докази, які підтверджуватимуть кожну обставину, яка входитиме до предмета доказування.

Разом з тим, позивачем на підтвердження обставин, викладених в позові, не зазначено доказів, а саме, не зазначено доказів, хто є власником квартири № 62, яка знаходиться за адресою: м. Кіровоград, вул. Башкирська (ОСОБА_4), 3-а, не зазначено ким та на якій підставі було накладено арешт, не зазначено чи є наявною інформація про обтяження майна в Реєстрі обтяжень нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження в Реєстрі, ким обтяжене, у звязку з чим є необхідним надання позивачем ОСОБА_5 з Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна.

Більш того, відповідно до ч.1 ст. 120 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, для можливості направити їх судом для ознайомлення відповідачу, як це передбачено ст. 127 ЦПК України.

У порушення вимог зазначеної норми, копія заяви подана без копій всіх документів, що додаються до неї, що позбавляє суд можливості направити їх для ознайомлення відповідачам та третім особам.

Також, відповідно до вимог ч. 5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Встановлено, що заява подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, а саме: не сплачений судовий збір за подання до суду позовних вимог немайнового характеру.

Зокрема, позивач пред'явив позов до суду, який містить дві позовні вимоги не майнового характеру, а саме: зняття арешту з нерухомого майна та позовна вимога про виключення квартири № 62, яка знаходиться за адресою: м. Кіровоград, вул. Башкирська (ОСОБА_4), 3-а з Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна.

Так, відповідно до п.п. 1 п. 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 року № 10 якщо в позовній заяві обєднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, повязані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Разом з тим, відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України Про судовий збір із змінами внесеними згідно з Законом України № 484 VIII від 22.05.2015 року за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Станом на 01.01.2016 року розмір мінімальної заробітної плати визначено в розмірі 1 378 грн. 00 коп.

З огляду на викладене вище, позивачу необхідно було сплатити судовий збір у розмірі 551 грн. 20 коп. за подання до суду позовної вимоги про зняття арешту з нерухомого майна та 551 грн. 20 коп. за подання до суду позовної вимоги про виключення зазначеної квартири з Єдиного реєстру заборон відчужень обєктів нерухомого майна.

Таким чином, з урахуванням зазначеного вище та на підставі Закону України Про судовий збір, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1102 грн. 40 коп.

Враховуючи, що даний позов подано без додержання вимог, викладених в ст.119 ЦПК України, то відповідно до ч.1 ст.121 ЦПК України він підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.ст. 119, 120, ч. 1 ст. 121 Цивільного процесуального кодексу України, Законом України "Про судовий збір", -

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 обєднаної державної податкової інспекції ГУ державної фіскальної служби у Кіровоградській області, ОСОБА_3, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору Прокуратура Кіровоградської області, реєстраційна служба ОСОБА_2 міського управління юстиції в Кіровоградській області про звільнення майна з-під арешту та виключення з Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна, залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Запропонувати ОСОБА_1 в установлений строк виправити зазначені в ухвалі недоліки.

В разі невиконання указаної вимоги заява буде вважатись неподаною і повернута ОСОБА_1

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в частині визначення розміру судових витрат до апеляційного суду Кіровоградської області через Ленінський районний суд м.Кіровограда шляхом подання протягом пяти днів з дня її отримання апеляційної скарги. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ленінського районного суду

м. Кіровограда Л.А. Іванова