Справа № 513/398/16-ц
Провадження № 2/513/384/16
Саратський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

27 квітня 2016 року Суддя Саратського районного суду Одеської області Бучацька А.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

позивачка звернулась до суду з позовом до відповідача, в якому просить розірвати шлюб, укладений між ними, мотивуючи свої вимоги тим, що шлюбні відносини вони не підтримують, шлюб між ними є формальним, протягом останніх двох років мешкають окремо. В шлюбі мають двох малолітніх дітей, які проживають з позивачкою.

Ухвалою Саратського районного суду від 25 квітня 2016 року зазначена заява була залишена без руху, у звязку з тим, що до позовної заяви не додано документу, що підтверджує сплату судового збору.

26 квітня 2016 року до суду від позивачки надійшло клопотання про відстрочення сплати судового збору, в якому вона зазначила, що у неї відсутні грошові кошти для сплати судового збору, оскільки вона не працює, доходів не має, на її утриманні знаходяться троє малолітніх дітей, на підтвердження чого надала до суду довідки Плахтіївської сільської ради Саратського району Одеської області.

Дослідивши позовну заяву, клопотання про відстрочення сплати судового збору та додані до нього документи, суд приходить до наступного.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» наголошується, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

Частина 1 ст. 82 ЦПК України передбачає, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно зі ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

В пункті 29 Постанови №10 від 17 жовтня 2014 року Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз'яснено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Підпунктом 3 пункту 1 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що ставка судового збору за подання до суду позову про розірвання шлюбу складає 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, тобто 551 гривню 20 копійок.

Згідно копій свідоцтв про народження, позивачка є матір'ю трьох малолітніх дітей: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1; ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3. Довідки Плахтіївської сільської ради Саратського району Одеської області № 122 від 15 березня 2016 року та № 211 від 25 квітня 2016 року підтверджують, що діти перебувають на утриманні позивачки, позивачка не працює. Таким чином, надані позивачкою документи підтверджують , що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у розмірі 551 гривня 20 копійок.

За таких обставин заява ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення у справі підлягає задоволенню.

Позовна заява підсудна суду, її зміст і форма відповідають вимогам ст.ст.119, 120 ЦПК України.

Підстав для відмови у відкритті провадження у справі, для залишення позовної заяви без руху або її повернення позивачеві, передбачених ст.ст. 121, 122 ЦПК України, не встановлено.

Відповідно до ч.7 ст.130 ЦПК України суд вважає необхідним попереднє судове засідання у даній справі не проводити.

Керуючись ст. 8 Закону України «Про судовий збір», ч.1 ст.81, ст. ст. 122, 127, ч.4-6 ст.209, ст.210 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - задовольнити.

Відстрочити сплату судового збору в розмірі 551 (пятсот пятдесят одна) гривня 20 копійок у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу до ухвалення рішення у справі.

Відкрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Попереднє судове засідання у даній справі не проводити, призначивши справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 19 травня 2016 року о 10 годині 30 хвилин з викликом сторін.

Відповідачу роз'яснити, що він має право до попереднього судового засідання подати письмові заперечення проти позову та докази, якими вони обґрунтовуються.

Ухвала може бути оскаржена щодо недотримання правил підсудності до Апеляційного суду Одеської області шляхом подання апеляційної скарги через Саратський районний суд Одеської області протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. І. Бучацька