провадження № 2/756/5758/16
УХВАЛА

26 жовтня 2016 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Маринченко М.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Двадцять першої Київської державної нотаріальної контори, третя особа - Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, про визнання незаконним дій в частині відмови видати свідоцтво про право на спадщину та скасування державної реєстрації права власності на частину квартири,

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом до Двадцять першої Київської державної нотаріальної контори, в якому просить визнати незаконним дії нотаріальної контори в частині відмови видати свідоцтво про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 на ? частину квартири АДРЕСА_1. Також позивач у позові просить скасувати державну реєстрацію права власності на ? частину цієї квартири за ОСОБА_3, здійснену на підставі договору дарування від 15 квітня 2008 року.

У зв'язку з невідповідністю позовної заяви вимогам ст. 119 ЦПК України, ухвалою суду від 20 жовтня 2016 року позивачу надано строк для усунення недоліків, вказаних в ухвалі, п'ять днів з дня отримання ухвали.

Представник позивача отримав копію ухвали 20 жовтня 2016 року.

24 жовтня 2016 року на виконання вимог ухвали про усунення недоліків представник позивача подав до суду квитанцію про сплату судового збору у розмірі 522 грн. 40 коп., три копії свідоцтва про смерть ОСОБА_2 та три копії постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 31 липня 2014 року.

Але вимоги ухвали про усунення недоліків позовної заяви позивачем не виконані у повному обсязі.

Зокрема, в ухвалі про усунення недоліків було зазначено, що позивач, крім вимог про визнання незаконним дій нотаріальної контори щодо відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину на частину квартири, просить скасувати державну реєстрацію права власності на цю ? частину квартири за ОСОБА_3, здійснену на підставі договору дарування від 15 квітня 2008 року.

Вказані вимоги позивачем не обґрунтовані, у позові не зазначено, в чому полягає незаконність державної реєстрації права власності на підставі договору дарування та якими доказами це підтверджується. Крім того, з вказаної вимоги вбачається, що вона зачіпає інтереси ОСОБА_3 та органу державної реєстрації, що здійснював державну реєстрацію права власності. Проте вказані особи не зазначені у позові в якості відповідачів.

Проте, після отримання представником позивача копії ухвали про усунення недоліків та спливу строку для усунення недоліків, позивачем так і не подано до суду позову з зазначенням у ньому в якості відповідачів вказаних осіб, яких стосуються вимоги про скасування державної реєстрації права власності за ОСОБА_3 на ? частину квартири, з наведенням відповідних обґрунтувань.

За змістом ч.2 ст.121 ЦПК України, якщо позивач не виконає у встановлений строк вимог, викладених в ухвалі про усунення недоліків, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи, що у наданий строк позивач недоліки позовної заяви не усунув, позовна заява підлягає поверненню позивачу.

Керуючись ст. 121 ЦПК України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Двадцять першої Київської державної нотаріальної контори, третя особа - Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, про визнання незаконним дій в частині відмови видати свідоцтво про право на спадщину та скасування державної реєстрації права власності на частину квартири повернути позивачу.

Роз'яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції шляхом подання в 5-денний строк з дня отримання копії ухвали апеляційної скарги.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя М.М.Маринченко