УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" квітня 2016 р. Київський районний суд міста Харкова в складі:

головуючого судді: Дмитрієва О.Ф.

при секретарі: Рисованій Н.О.

представника позивача: ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні власністю, позбавлення права користування житловим приміщенням і зняття з реєстраційного обліку місця проживання, -

встановив:

15.12.2015 року ОСОБА_5 звернувся до Київського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні власністю, позбавлення права користування житловим приміщенням і зняття з реєстраційного обліку місця проживання.

У своїй позовній заяві позивач посилається на те, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з 2009 року в даній квартирі не проживають та виїхали до Російської Федерації де проживають і по сьогоднішній день.

На підтвердження того факту, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з 2009 року виїхали за кордон та не повертались, ОСОБА_5 21.01.2016 року звернувся до Начальника Харківського прикордонного загону полковника ОСОБА_6 з проханням надати наступну інформацію:

1. Чи перетинав державний кордон ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 в період часу з 01.01.2009 р. по 20.01.2016 р.?

2. Якщо перетинав, то яку кількість разів, в якому напрямку і якого числа?

3. Чи перетинала державний кордон ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 в період часу з 01.01.2009 р. по 20.01.2016 р.?

4. Якщо перетинала, то яку кількість разів, в якому напрямку і якого числа?

27.01.2016 року за вказаною в заяві адресою надійшла відповідь № 23/Г-9/758 від Державної прикордонної служби України Східного регіонального управління Харківського прикордонного загону де йому було зазначено, що для отримання інформації зазначеної вище, йому необхідно звернутись до Адміністрації Державної прикордонної служби України.

01.02.2016 року ОСОБА_5 направив аналогічний запит до Адміністрації Державної прикордонної служби України, однак запитуваної інформації так і не отримав.

Представник позивача звернулася до суду з клопотанням про витребування доказів по даній справі, шляхом витребування з Адміністрації Державної прикордонної служби України інформації, щодо перетинання відповідачами державного кордону України, з метою повного та всебічного розгляду справи.

Дослідивши докази, надані представником позивача, а саме:

1) копію заяви до Начальника Харківського прикордонного загону полковника ОСОБА_6 від 21.01.2016 року;

2) копію опису поштового повідомлення про поштове відправлення від ОСОБА_5 до Начальника Харківського прикордонного загону полковника ОСОБА_6 від 21.01.2016 року та чеку до нього від 21.01.2016;

3) копію відповіді № 23/Г-9/758 від Державної прикордонної служби України Східного регіонального управління Харківського прикордонного загону від 27.01.2016 року;

4) копію заяви до Адміністрації Державної прикордонної служби України від 01.02.2016 року;

5) копію опису поштового повідомлення про поштове відправлення від ОСОБА_5 до Адміністрації Державної прикордонної служби України від 01.02.2016 року та чеку до нього від 01.02.2016 року,

суд вважає, що клопотання про витребування доказів слід задовольнити.

Так, відповідно до ст. 133 ЦПК України, особи, які беруть участь у справі і вважають, що подання потрібних доказів є неможливим або у них є складнощі в поданні цих доказів, мають право заявити клопотання про витребування цих доказів.

Згідно ст. 137 ЦПК України, у випадках, коли щодо отримання доказів у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, є складнощі, суд за їх клопотанням зобов'язаний витребувати такі докази. Клопотання про витребування доказів має бути подано до або під час попереднього судового засідання, а якщо попереднє судове засідання по справі не проводиться, - до початку розгляду справи по суті із дорученням відомостей про неможливість отримання таких доказів особисто стороною або іншою особою, яка бере участь у справі. У заяві про витребування доказів має бути зазначено, який доказ вимагається, підстави, за яких особа вважає, що доказ знаходиться в іншої особи, обставини, які може підтвердити цей доказ.

Тобто заявляючи клопотання про витребування доказів особа повинна посилатися на причини, з яких вона сама не може одержати цей доказ, до клопотання обовязково долучаються письмові докази (відомості), що свідчать про неможливість отримання таких доказів особисто стороною. При цьому необхідним є обґрунтування, які саме обставини можуть бути підтверджені витребуваними доказами, а також їх значення для правильного розгляду та вирішення справи.

Таким чином, підсумовуючи вищевикладене та приймаючи до уваги, що позивачем та його представником зазначені вимоги процесуального закону виконані належним чином, вказана заява про витребування доказів підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 133-135, 137, 208-210 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання представника ОСОБА_2 про витребування доказів задовольнити.

Витребувати у Адміністрації Державної прикордонної служби України наступну інформацію:

1. Чи перетинав державний кордон громадянин України ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 в період часу з 01.01.2009 р. по 20.01.2016 р.?

2. Якщо перетинав, то яку кількість разів, в якому напрямку і якого числа?

3. Чи перетинала державний кордон громадянка України ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 в період часу з 01.01.2009 р. по 20.01.2016 р.?

4. Якщо перетинала, то яку кількість разів, в якому напрямку і якого числа?

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя