СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/3730/16
ун. № 759/7392/16-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 грудня 2016 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Войтенко Ю.В.,

за участю секретаря - Севрюк К.А.,

відповідача - ОСОБА_2,

представників відповідача - ОСОБА_3, ОСОБА_4,

розглянувши клопотання представників відповідача про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_5 до ОСОБА_2, ОСОБА_6, треті особи: ОСОБА_7, ОСОБА_8 про визнання недійсним договору купівлі - продажу квартири в частині покупця, визнання недійсним договору дарування та визнання покупцем за договором купівлі - продажу квартири,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Святошинського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_2, ОСОБА_6, треті особи: ОСОБА_7, ОСОБА_8 про визнання недійсним договору купівлі - продажу квартири в частині покупця, визнання недійсним договору дарування та визнання покупцем за договором купівлі - продажу квартири.

В судовому засіданні представники відповідача, заявили клопотання про залишення позовної заяви без розгляду,у зв'язку з ігноруванням позивача, його представника призначених судових засідань, зазначивши, що наданий лікарняний лист не відповідає вимогам підзаконних актів в частині форми листків непрацездатності.

11 липня 2016 року було відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_2, ОСОБА_6, треті особи: ОСОБА_7, ОСОБА_8 про визнання недійсним договору купівлі - продажу квартири в частині покупця, визнання недійсним договору дарування та визнання покупцем за договором купівлі - продажу квартири. Справу призначено на 30 серпня 2016 року на 12 годин 00 хвилин.

30 серпня 2016 року в судове засідання з'явились представник позивача ОСОБА_9, відповідач ОСОБА_2, представник відповідача ОСОБА_3 (а.с. 50). По справі було оголошено перерву до 11 жовтня 2016 року у зв'язку з неявкою третіх осіб.

11 жовтня 2016 року в судове засідання з'явились відповідач ОСОБА_2, представник відповідача ОСОБА_3, представник відповідача ОСОБА_4.(а.с.194). Позивач (його представник) в судове засідання не з'явились, повідомлені належним чином, що підтверджується розпискою (а.с. 51), про поважність причин неявки суду не повідомили, заяву про можливість розгляду справи у їх відсутності суду не надали. Справу було призначено на 17 листопада 2016 року для повторного виклику позивача.

17 листопада 2016 року в судове засідання з'явились відповідач ОСОБА_2, представник відповідача ОСОБА_3, представник відповідача ОСОБА_4 (а.с.209). Позивач (його представник) в судове засідання не з'явились, повідомлені належним чином, що підтверджується розпискою та рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 199, 200). Представник позивача через канцелярію суду подала клопотання про відкладення розгляду справи. Справу було призначено на 15 грудня 2016 року у зв'язку з клопотання представника позивача та визнано неявку позивача та його представника не поважною.

15 грудня 2016 року в судове засідання з'явились відповідач ОСОБА_2, представник відповідача ОСОБА_3, представник відповідача ОСОБА_4 (а.с. 216). Позивач (його представник) в судове засідання не з'явились, повідомлені належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням (а.с. 214). Заступник завідуючого Адвокатського об'єднання «Легалітас» І. Скуратовська через канцелярію суду подала клопотання про відкладення розгляду справи у зв'язку з не можливістю адвоката ОСОБА_9 прибути в судове засідання.

За змістом ч.3 ст.169 та п.3 ч.1 ст.207 ЦПК України позовна заява може бути залишена без розгляду у тому випадку, якщо позивач був належним чином повідомлений про судове засідання, у яке не з»явився вперше, та у випадку повторної неявки у наступне. Тобто, підставою для застосування п.3 ч.1 ст.207 ЦПК України повинна бути наявна ознака повторності за умови наявності відомостей про належне повідомлення про дату та час судового засідання, в чому суд повинен пересвідчитися перед постановленням ухвали про залишення позову без розгляду. Вказані норми закону повинні застосовуватися з урахуванням положень ст.ст. 74, 76 та 77 ЦПК України, які дають суду право вважати особу, що не з»явилась, належним чином повідомленою.

Цивільне судочинство будується на принципі диспозитивності, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто, не вказує на урахування судом поважності причин першої неявки при вирішенні питання стосовно залишення позову без розгляду унаслідок повторної неявки позивача, за умови якщо він вперше і вдруге повідомлений належним чином.

Окрім того, таке положення закону пов'язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою статті 157 ЦПК України та статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року.

При цьому, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з'явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв'язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти, зазнавати незручностей. Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду з правом на компенсацію витрат, пов'язаних з розглядом справи (частина третя статті 89 ЦПК України), а для позивача - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом (частина друга статті 207 ЦПК України).

Відповідно до ч.1 ст.38 ЦПК України сторона, третя особа, особа, яка відповідно до закону захищає права, свободи чи інтереси інших осіб, а також заявники та інші заінтересовані особи в справах окремого провадження (крім справ про усиновлення) можуть брати участь у цивільній справі особисто або через представника.

Представником є особа, яку довіритель уповноважив на вчинення певних дій, зокрема процесуального характеру, а представник зобов'язався вчиняти такі дії добросовісно. Виходячи із загальних засад представництва, дії вчинені представником створюють, змінюють, припиняють цивільні права та обов'язки особи, яку він представляє.

Вирішуючи питання про залишення позовної заяви без розгляду, судом враховано принцип права участі сторони у справі особисто або через свого представника та, у зв'язку із повторною неявкою як позивача так і його представника, які належним чином були повідомлені про час і місце розгляду справи, дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду.

Зазначене право підтверджено роз'ясненнями, що викладені у п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 12 червня 2009 року «Про застосування цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду», а саме зазначено, що зупинення, закриття провадження у справі чи залишення заяви без розгляду (статті 201, 202, 205, 207 ЦПК) при проведенні попереднього судового засідання відповідає вимогам ЦПК.

Враховуючи викладене, суд, вивчивши матеріали справи, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, вважає за необхідне залишити заяву без розгляду у зв'язку з повторною неявкою позивача та його представника, належним чином повідомлених про час і місце судового розгляду, від яких не надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності.

На підставі наведеного, керуючись п. 3 ч. 1, ч. 2 ст. 207, ст. ст. 208-210, 293 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_5 до ОСОБА_2, ОСОБА_6, треті особи: ОСОБА_7, ОСОБА_8 про визнання недійсним договору купівлі - продажу квартири в частині покупця, визнання недійсним договору дарування та визнання покупцем за договором купівлі - продажу квартири - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення до Апеляційного суду м. Києва через Святошинський районний суд м. Києва. У разі, якщо ухвалу було проголошено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання її копії.

Суддя Ю.В. Войтенко