ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 лютого 2016 року Фастівський міськрайонний суд Київської області у складі: головуючого судді Чернишової Є.Ю., за участі секретаря Соловей Ж.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про розяснення рішення суду у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частину спадкового майна з виплатою грошової компенсації, поділ спадкової земельної ділянки в натурі, -

ВСТАНОВИВ:

15 лютого 2016 року рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області відмовлено у задоволені позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частину спадкового майна з виплатою грошової компенсації, поділ спадкової земельної ділянки в натурі.

25 лютого 2016 року до Фастівського міськрайонного суду Київської області надійшла заява позивача про роз'яснення рішення суду, а саме розяснити протиріччя, які, на думку заявника, мають місце у судовому рішенні.

В судове засідання заявник не зявився, повідомлявся належним чином про час і місце розгляду справи, причини неявки суду не відомі.

Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно вимог ч. 3 ст. 221 ЦПК України, неявка осіб не перешкоджає розгляду питання про розяснення рішення суду.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що заява не підлягає задоволенню.

Так, рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 15.02.2016 року відмовлено в позовних вимогах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частину спадкового майна з виплатою грошової компенсації поділ спадкової земельної ділянки в натурі.

У відповідності з ч.1 ст. 221 ЦПК України, якщо рішення суду є незрозумілим для осіб, які брали участь у справі, або для державного виконавця, суд за їхньою заявою постановляє ухвалу, в якій розяснює своє рішення, не змінюючи його змісту.

Дана норма передбачає підстави для роз'яснення судового рішення у судовому засіданні та визначає, що таке роз'яснення, за своєю суттю, є одним із способів усунення недоліків судового рішення, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Суд звертає увагу, що роз'яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, які будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли недотримані вимоги ясності, визначеності такого рішення суду. Невизначеність судового рішення означає, що воно містить положення, що викликають суперечки щодо його розуміння під час виконання.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а зі змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз'яснення судового рішення.

Згідно абз. 2 п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз'яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз'ясненні рішення.

Заявник, звертаючись із заявою, фактично ставить під сумнів правильність рішення і мотиви, з яких суд дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення позову, та вимагає додаткового обґрунтування судового рішення.

На думку суду, рішення суду, яке заявник (позивач) просить розяснити, викладене доступним та зрозумілим способом, в ньому повно викладені мотиви, з яких суд виходив при прийнятті даного рішення, а тому заява щодо розяснення судового рішення задоволенню не підлягає.

Доводи, викладені у заяві позивача, можуть бути включені у апеляційну скаргу на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 15.02.2016 року.

Керуючись ч.1 ст. 221 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволені заяви ОСОБА_1 про розяснення рішення суду відмовити.

Повний текст ухвали виготовлений 03 березня 2016 року.

Ухвалу може бути оскаржено до апеляційного суду Київської області через Фастівський міськрайонний суд Київської області. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом пяти днів з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Є.Ю.Чернишова