Провадження № 2/522/7156/16
Заява № 2-п/522/438/16
У Х В А Л А

Іменем України

«20» грудня 2016 року

Приморський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді Погрібного С.О.,

за секретаря судового засідання Грищук В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одесі заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від «21» жовтня 2016 року в справі №522/15125/16-ц за позовом Приватного акціонерного товариства «АСК «Інго Україна» до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої в результаті ДТП в порядку регресу,

в с т а н о в и в :

Заочним рішенням Приморського районного суду м. Одеси від «21» жовтня 2016 року, ухваленим у справі за вказаним позовом, вимоги позивача задоволено, зокрема, стягнуто з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Акціонерної страхової компанії «Інго Україна» матеріальну шкоду у розмірі 20 274 (двадцять тисяч двісті сімдесят чотири) гривень 42 копійки; стягнуто з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Акціонерної страхової компанії «Інго Україна» суму сплаченого судового збору в розмірі 1 378,0 гривень.

Відповідач звернувся із заявою про перегляд вказаного заочного рішення суду, постановленого в цій цивільній справі.

Сторони в судове засідання не зявилися, їхня неявка відповідно до ст.231 ЦПК України не є перешкодою для розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню з наступних причин.

Відповідно до правил ст. 228 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії. Згідно із ч. 1 ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином заочне рішення підлягає скасуванню за наявності одночасно двох умов: поважність причин неявки відповідача у судове засідання та представлення нових доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи та зумовлювати інші висновки суду, якби до постановлення заочного рішення вони стали відомі.

Отже, за змістом наведеного правила ці докази повинні мати істотне значення для вирішення спору між сторонами, а їх врахування мало б змінити рішення суду по суті.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач про дату, час та місце судового засідання, повідомлявся в установленому законом порядку (а.с. 32, 33, 40, 41) за зареєстрованим місцем проживання.

Про призначені судові засідання відповідач був поінформований, про що свідчить клопотання про відкладення розгляду справи, подане ним після постановлення заочного рішення (а.с. 46).

Таким чином, суд критично ставиться до доводів відповідача про його неналежне сповіщення про дату, час й місце судового засідання, оскільки вказане твердження спростовується наявними матеріалами справи.

Крім того, неможливість прибути відповідача в судове засідання не позбавляє його права зявитися до суду його представнику, з огляду на що судом не встановлено причин поважності неявки відповідача в судові засідання, що також останнє свідчить про зловживання заявником своїми процесуальними правами під час розгляду цієї справи.

Стосовно другої обовязкової умови для перегляду заочного рішення, то суд виходить з того, що відповідачем не представлено жодного доказу, що мав би істотне значення для правильного вирішення справи.

Пояснення, що надані у заяві про перегляд заочного рішення, не могли вплинути на ухвалене судом рішення.

Отже, відповідачем не представлено доказів, що могли бути істотними для справи та не були відомі суду під час розгляду справи та до постановлення заочного рішення; у своїх аргументах про скасування рішення відповідач посилався лише на неналежне його сповіщення про розгляд справи та щодо неврахування тих обставин справи, які викладені відповідачем у своїх заперечення проти позову.

Суд критично ставиться до доводів відповідача, що рішення суду постановлено на підставі недоведених обставин, що мають значення для справи, які суд вважає встановленими, з огляду на те, що наявним в матеріалах справи доказам судом вже була дана оцінка та такі докази стали підставою для ухвалення заочного рішення.

Таким чином, у суду відсутні підстави для задоволення заяви про перегляд заочного рішення, оскільки відсутні обидві підстави для задоволення такої заяви, а саме судом не було встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин та не надав жодного нового доказу, що міг би істотно вплинути на розгляд справи та на рішення суду в цілому.

При цьому, відсутність хоча б однієї з підстав для скасування заочного рішення тягне за собою безумовну відмову у задоволенні такої заяви, оскільки, в іншому випадку, суд порушуватиме вимоги ст. 232 ЦПК України.

Суд виходить з принципу недопустимості скасування рішення суду за відсутності достатніх та законних підстав для того, а також з формальних міркувань.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 231 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Керуючись ст. ст. 231, 232 Цивільного процесуального кодексу України, СУД

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від «21» жовтня 2016 року в справі №522/15125/16-ц за позовом Приватного акціонерного товариства «АСК «Інго Україна» до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої в результаті ДТП в порядку регресу, залишити без задоволення.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Рішення суду від «21» жовтня 2016 року, постановлене у цій справі, може бути оскаржене шляхом подання апеляційному суду через суд першої інстанції апеляційної скарги протягом десяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

СУДДЯ С.О. ПОГРІБНИЙ

20.12.2016