Справа № 305/1487/16-ц
Провадження по справі 2-о/305/31/16
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.11.2016 року. Рахівський районний суд Закарпатської області

у складі: головуючої - судді Бліщ О.Б.

секретаря - Вербещука В.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів справу за заявою ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2, заінтересована особа: Рахївський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області, Рахівська державна нотаріальна контора в Закарпатській області, ОСОБА_3 про встановлення факту, що має юридичне значення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 звернувся в суд із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, яку мотивує тим, що після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 року матері заявника, громадянки ОСОБА_4, залишилося спадкове майно, яким, в тому числі, являється житловий будинок АДРЕСА_1

За свого життя мати заявника, ОСОБА_4, заповітних розпоряджень відносно спадкового майна, як рухомого, так і нерухомого, не складала.

В межах строку, визначеного статтею 1270 Цивільного кодексу України, заявник подав до Рахівської державної нотаріальної контори Закарпатської області заяву про прийняття спадщини.

Для оформлення своїх спадкових прав заявник, як спадкоємець за законом, в порядку представництва та отримання правової консультації звернувся до нотаріальної контори за місцем знаходження спадкового майна - Рахівської державної нотаріальної контори, Закарпатської області із проханням про відкриття спадкової справи та видачі йому свідоцтва про право на спадщину за законом.

Нотаріусом Рахівської державної нотаріальної контори Закарпатської області дана заява була зареєстрована в реєстрі за № 320 та відкрита спадкова справа № 192/2016.

Разом з тим, на заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, державним нотаріусом, заявнику було надано постанову № 62 від 23 серпня 2016 року про відмову в видачі свідоцтва про право на спадщину за законом в його користь у зв'язку із відсутністю правовстановлюючих документів на нерухоме майно.

При підготовці матеріалів для подання до суду заяви про визнання права власності на спадкове майно, виявилося, що в правовстановлюючих документах, якими являються свідоцтво про одруження батьків заявника, та у свідоцтві про смерть матері заявника, прізвища батьків заявника відрізняються від прізвища батька - ОСОБА_2, яке вказане в свідоцтві про народження батька заявника, так і в свідоцтві про народження самого заявника.

Як вбачається із Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження, батько заявника в актовому запису № 165 від 02 листопада 1938 року, складеному виконавчим комітетом Розтоківської сільської ради, Рахівського району, Закарпатської області, про своє народження зазначений як «ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Україна, АДРЕСА_2».

Разом з тим, при укладенні шлюбу батьками заявника, замість правильного прізвища батька заявника - ОСОБА_2 реєстратором було помилково вказано прізвище ОСОБА_2, внаслідок чого і чоловікові, і дружині після укладення шлюбу було присвоєно спільне прізвище ОСОБА_2.

Підтвердженням цьому являється Витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя, виданий Рахівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області.

Крім того, при реєстрації смерті матері заявника реєстратором було помилково вказано прізвище ОСОБА_2.

Тому просив суд, винести рішення, яким встановити юридичний факт, згідно якого визнати, що громадяни, які в актовому записі про шлюб № 16 від 25 листопада 1961 року, складеному Розтоківською сільською радою, Рахівського району, Закарпатської області, що підтверджується Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя, виданим 1б серпня 2016 року Рахівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області, зазначені, як «ОСОБА_6» та ОСОБА_4, та громадянка, яка в актовому записі про смерть № 4, складеному 25 січня 2016 року виконавчим комітетом Розтоківської сільської ради Рахівського району, Закарпатської області, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 16 серпня 2016 року Рахівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області, зазначена як «ОСОБА_4, являються батьком та матір'ю громадянина ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, мешканця АДРЕСА_3 Судові витрати залишити за заявником.

Заявник ОСОБА_10.в судове засідання не з`явився, однак його представник ОСОБА_1 надав суду заяву, в якій просив дану справу розглянути без їх участі, заявлені вимоги підтримує в повному обсязі, та просить їх задовольнити.

Представник Рахівського РВ ДРАЦСу Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області в судове засідання не з`явився, начальник відділу ОСОБА_8 надала суду заяву, в якій просить дану справу розглянути без участі представника відділу. Проти задоволення заяви не заперечує.

Представник Рахівської ДНК повторно в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомив.

Представник заінтересованої особи ОСОБА_3 - ОСОБА_5, в судове засідання не з`явився, однак надав суду письмове клопотання, в якому просить дану заяву залишити без розгляду, оскільки вважає, що в даному випадку існує спір про право, тому заявлені вимоги повинні розглядатися в позовному провадженні на загальних підставах.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши наявні докази, суд приходить до наступного висновку.

Після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 року матері заявника, громадянки ОСОБА_4, про що виконавчим комітетом Розтоківської сільської ради, Рахівського району, Закарпатської області (село Розтоки, вулиця без назви, будинок АДРЕСА_4) вчинено відповідний запис акта про смерть за № 04 від 25 січня 2016 року, залишилося спадкове майно, яким, в тому числі, являється житловий будинок АДРЕСА_1

За свого життя мати заявника, ОСОБА_4, заповітних розпоряджень відносно спадкового майна, як рухомого, так і нерухомого, не складала, спадщина відкрилася внаслідок її смерті, у зв'язку із чим дані цивільно-правові відносини слід врегульовувати положеннями Книги Шостої «Спадкове право», Глави 84 «Загальні положення про спадкування» та Глави 86 «Спадкування за законом» Цивільного кодексу України.

Відповідно до статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день., з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Положеннями статей 1268-1270 Цивільного кодексу України визначений порядок здійснення права на спадкування, за яким спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (витяги з ст.1268 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.і ст.1269 ЦК України).

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.і ст.1270 ЦК України).

В судовому засіданні, зокрема з матеріалів справи встановлено, що в межах строку, визначеного статтею 1270 Цивільного кодексу України, заявник подав до Рахівської державної нотаріальної контори Закарпатської області заяву про прийняття спадщини, що підтверджується її копією, доданою до матеріалів справи, у зв'язку із чим останній у відповідності до частини і статті 1269 цього ж Кодексу набув правового статусу особи, яка таку спадщину прийняла.

Для оформлення своїх спадкових прав ОСОБА_2, як спадкоємець за законом, в порядку представництва та отримання правової консультації звернувся до нотаріальної контори за місцем знаходження спадкового майна - Рахівської державної нотаріальної контори Закарпатської області із проханням про відкриття спадкової справи та видачі йому свідоцтва про право на спадщину за законом.

Нотаріусом Рахівської державної нотаріальної контори Закарпатської області дана заява була зареєстрована в реєстрі за № 320 та відкрита спадкова справа № 192/2016.

Разом з тим, на заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, державним нотаріусом заявнику було надано постанову № 62 від 23 серпня 2016 року про відмову в видачі свідоцтва про право на спадщину за законом в його користь у зв'язку із відсутністю правовстановлюючих документів на нерухоме майно.

У зв'язку із наведеним мають місце певні правові обставини, які підлягають встановленню в судовому порядку шляхом прийняття відповідного судового рішення про встановлення факту, що має юридичне значення,

У відповідності до положень частини першої статті 234 Цивільного процесуального кодексу України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності не оспорюваних прав.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи, в тому числі, про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно частин 1-2 статті 256 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає справи про встановлення факту: родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов'язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу; належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім'я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім'ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

У судовому порядку можуть бути встановлені також факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Позивачем у позові стверджено, що при підготовці матеріалів для подання до суду заяви про визнання права власності на спадкове майно, виявилося, що в правовстановлюючих документах, якими являються свідоцтво про одруження батьків заявника, та у свідоцтві про смерть матері заявника, прізвища батьків заявника відрізняються від прізвища батька - ОСОБА_2, яке вказане в свідоцтві про народження батька заявника, так і в свідоцтві про народження самого заявника.

Як вбачається із Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження, батько заявника в актовому запису № 165 від 02 листопада 1938 року, складеному виконавчим комітетом Розтоківської сільської ради, Рахівського району, Закарпатської області, про народження зазначений як «ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Україна, АДРЕСА_2».

Разом з тим, при укладенні шлюбу батьками заявника, замість правильного прізвища батька заявника - ОСОБА_2 реєстратором було помилково вказано прізвище ОСОБА_2, внаслідок чого і чоловікові, і дружині після укладення шлюбу було присвоєно спільне прізвище ОСОБА_2.

Підтвердженням цьому являється Витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя, виданий Рахівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області.

Крім того, при реєстрації смерті матері заявника реєстратором було помилково вказано прізвище ОСОБА_2.

Враховуючи наведене, слід в судовому порядку встановити факт родинних відносин між заявником ОСОБА_2 та його батьками, як особами, які в їхньому свідоцтві про укладення шлюбу зазначені, як ОСОБА_2, та між заявником та його матір'ю, яка у свідоцтві про її смерть, зазначена, як ОСОБА_2.

У відповідності до постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року N 7 «Про судову практику у справах про спадкування», спадкові відносини регулюються Цивільним кодексом України, Законами України від 2 вересня 1993 року N 3425-ХІІ «Про нотаріат», від 23 червня 2005 року N 2709-ІУ «Про міжнародне приватне право», іншими законами, а також прийнятими відповідно до них підзаконними нормативно-правовими актами.

Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов'язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім'єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до і січня 2004 року тощо.

Встановлення юридичного факту, а саме - встановлення родинних відносин, заявнику потрібно для звернення до суду із позовом про визнання права власності на спадкове майно, яке ним прийнято в порядку статті 1268 Цивільного кодексу України. Тому суд не погоджується з твердженням представника третьої особи ОСОБА_5 що дана заява підлягає залишенню без розгляду, оскільки на його думку в даній справі наявний спір про право.

Зважаючи на викладене, суд вважає що дана заява є обгрунтована та підлягає до задоволення.

Питання про відкшодування судових витрат заявницею не ставилось.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 10, 58, 60, 212, 213, 223, 234, 235, 256, 294 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Заяву задовольнити.

Встановити юридичний факт, згідно якого визнати, що громадяни, які в актовому записі про шлюб № 16 від 25 листопада 1961 року, складеному Розтоківською сільською радою Рахівського району, Закарпатської області, що підтверджується Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя, виданим 1б серпня 2016 року Рахівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області, зазначені, як «ОСОБА_6» та «ОСОБА_4», та громадянка, яка в актовому записі про смерть № 4, складеному 25 січня 2016 року виконавчим комітетом Розтоківської сільської ради Рахівського району, Закарпатської області, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 1б серпня 2016 року Рахівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області, зазначена як «ОСОБА_4, являються батьком та матір'ю громадянина ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, мешканця АДРЕСА_3

Судові витрати залишити за заявником.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення суду може бути оскаржено протягом десяти днів з дня його проголошення до цивільної палати апеляційного суду Закарпатської області через Рахівський районний суд. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Головуюча:Бліщ О.Б.

З оригіналом вірно,

Суддя Рахівського районного суду: Бліщ О.Б.