ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
провадження № 2/753/5965/16
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" листопада 2016 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді КАЛІУШКА Ф.А.

при секретарі СЕМЕНЧЕНКО Я.А.

за участю

позивачів не з'явилися;

відповідачів не з'явилися;

третьої особи не з'явилася;

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», про встановлення порядку користування житлом

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач 1, ОСОБА_1.), ОСОБА_2 (далі по тексту - позивач 2, ОСОБА_2.) звернулися до суду з позовом до ОСОБА_3 (далі по тексту - відповідач 1, ОСОБА_3.), ОСОБА_4 (далі по тексту - відповідач 2, ОСОБА_4.), ОСОБА_5 (далі по тексту - відповідач 3, ОСОБА_5.) та ОСОБА_6 (далі по тексту - відповідач 4, ОСОБА_6.) про встановлення порядку користування житлом.

В обґрунтування заявлених вимог позивачі зазначають, що 12 серпня 1996 року ОСОБА_4 разом з членами сім'ї згідно ордеру на житлове приміщення отримала ізольовані квартири НОМЕР_1 та НОМЕР_2, які складаються з п'яти кімнат жилою площею 71,37 кв.м. в будинку АДРЕСА_3. Основним квартиронаймачем зазначених квартир було визначено відповідача 2, яка є власником особового рахунку. У сторін встановився певний порядок користування вказаними квартирами, за яким позивачі користуються квартирою НОМЕР_2, а відповідачі квартирою НОМЕР_1, в зв'язку з сим позивачі просили суд встановити порядок користування даними квартирами шляхом виділення їм в користування квартиру НОМЕР_2, а відповідачам квартиру НОМЕР_1 відповідно.

Ухвалою суду від 26 липня 2016 року відкрито провадження у даній справі, залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» та призначено її до розгляду в судовому засіданні.

Позивачі у судове засідання не з'явилися, однак подали до суду заяви про розгляд справи у їх відсутність, у заявах позовні вимоги підтримали у повному обсязі, просили суд їх задовольнити.

Відповідачі в судове засідання не з'явилися, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, однак надали заяви в яких позовні вимоги визнали у повному обсязі та розгляд даної справи просили проводити за їх відсутністю.

Третя особа в судове засідання не з'явилася, проте від представника надійшла заява про розгляд справи у їх відсутність, у заяві не заперечували проти позовних вимог та просили суд їх задовольнити.

Суд, повно, всебічно та об'єктивно дослідивши матеріали справи, вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом 12 серпня 1996 року ОСОБА_4 отримала ордер на жиле приміщення №70965 Серії «Б», на право зайняття квартир НОМЕР_1 та НОМЕР_2 по АДРЕСА_1

Відповідно до ордеру житлова площа наданих житлових приміщень становить 71,37 кв.м. та складаються з п'яти кімнат.

За даними технічних паспортів на квартири НОМЕР_1 таНОМЕР_2 останні є окремими ізольованими приміщеннями зі статусом «квартира», з наступними технічними параметрами:

-квартира НОМЕР_1 розташована на сьомому поверсі шістнадцяти поверхового житлового будинку, загальною площею - 72,0 кв.м., житловою площею - 41,5 кв.м. та складається з 3-х житлових кімнат площею 12,2 кв.м., 12,1 кв.м. та 17,2 кв.м., кухні площею 8,3 кв.м., коридору - 13,3 кв.м., ванної - 3,0 кв.м., вбиральні - 1,3 кв.м. та двох лоджій - 2,3 кв.м.;

-квартира НОМЕР_2 розташована на сьомому поверсі шістнадцяти поверхового житлового будинку, загальною площею - 56,2 кв.м., житловою площею - 29,8 кв.м. та складається з 2-х житлових кімнат площею 17,4 кв.м. та 12,4 кв.м., кухні площею 8,4 кв.м., коридору - 8,5 кв.м., ванної - 3,0 кв.м., вбиральні - 1,3 кв.м. та лоджії - 5,2 кв.м.;

Відповідно до довідки Комунального концерну «Центра комунального сервісу» Дарницького району м. Києва за формою №3 від 25.05.2016 року у квартирах НОМЕР_1 та НОМЕР_2 по АДРЕСА_1 зареєстровані шість осіб, зокрема сторони по даній справі.

Статтею 61 Житлового кодексу України (далі по тексту - ЖК України) передбачено, що користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення. Договір найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду укладається в письмовій формі на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем - житлово-експлуатаційною організацією (а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім'я якого видано ордер.

Згідно зі ст. 103 ЖК України договір найму жилого приміщення може бути змінено тільки за згодою наймача, членів його сім'ї і наймодавця, за винятком випадків, передбачених Основами житлового законодавства Союзу РСР і союзних республік, іншими законодавчими актами Союзу РСР і цим Кодексом.

У відповідності до ст. 104 ЖК України член сім'ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім'ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам статті 63 цього Кодексу. У разі відмовлення членів сім'ї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в укладенні такого договору спір може бути вирішено в судовому порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 48 ЖК України жиле приміщення надається громадянам у межах норми жилої площі, але не менше розміру, який визначається Кабінетом Міністрів України і Федерацією професійних спілок України.

Відповідно до п. 16 Постанови Пленуму Верховного суду України №2 від 12.04.1985 року «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування Житлового кодексу України» передбачено, що при поділі жилого приміщення за вимогою члена сім'ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов.

Відповідно до пп. 1 п. 13 Постанови Ради міністрів Української РСР і Української республіканської ради професійних спілок №470 від 11.12.1984 року «Про затвердження Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР» потребуючими поліпшення житлових умов визнаються громадяни забезпечені жилою площею нижче за рівень, що визначається виконавчими комітетами обласних, Київської і Севастопольської міських Рад народних депутатів разом з радами профспілок.

Пунктом 2 Постанови Виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів та президії Київської міської ради Профспілок №582 від 15.07.1985 року «Про порядок застосування у м. Києві «Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР» встановлено - такими, що потребують поліпшення житлових умов визнаються громадяни, які мають жилу площу до 7,5 кв.м. включно на кожного члена родини

З огляду на викладені норми чинного житлового законодавства та виходячи із загальної житлової площі вказаних квартир, розміру кожної квартири, кількості осіб, що проживають них, неможливість вирішення ситуації, яка склалась між сторонами щодо користування квартирами, суд приходить до висновку, що порядок поділу, запропонований позивачами є розумним та справедливим і не призведе до порушення прав, свобод чи інтересів сторін у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України) відповідач може визнати позов протягом усього часу судового розгляду. А згідно з частиною 4 цієї статті у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальні частині рішення посилання на визнання позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи.

Повно та всебічно дослідивши обставини справи, оцінивши зібрані докази у їх сукупності, врахувавши те, що дії відповідачів стосовно визнання позову не суперечать закону та не порушують прав, свобод та інтереси інших осіб, суд вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та такі, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Судові витрати відповідно до ст. 88 ЦПК України покладаються на відповідача. Таким чином, з відповідачів підлягає стягненню сума сплаченого судового збору у розмірі 551,20 грн.

На підставі викладеного та керуючись стст. 61, 103,104 ЖК України та стст. 10, 11, 60, 88, 174, 209, 212-215 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», про встановлення порядку користування житлом - задовольнити.

Визначити порядок користування квартирами АДРЕСА_1 шляхом:

-виділення в користування ОСОБА_1 та ОСОБА_2 житлового приміщення у вигляді ізольованої окремої двокімнатної квартири АДРЕСА_1, жилою площею 29,8 кв.м.

-виділення в користування ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 житлового приміщення у вигляді ізольованої окремої трьохкімнатної квартири АДРЕСА_2, жилою площею 41,5 кв.м.

Стягнути з ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_2 витрати по сплаті судового збору в сумі 551 грн. 20 коп. по 137 грн. 80 коп. з кожного.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. У разі якщо рішення було проголошено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

СУДДЯ КАЛІУШКО Ф.А.