Справа № 473/3675/16-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" грудня 2016 р. суддя Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області ОСОБА_1, вивчивши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виселення з житлового будинку,

В С Т А Н О В И В :

В грудні 2016 року позивач ОСОБА_2 звернулася до суду з даним позовом до відповідача ОСОБА_3 і зазначає, що є власником житлового будинку № 56 по вул. Тімірязєва в м. Вознесенську Миколаївської області на підставі біржового договору купівлі-продажу від 03.03.2000 року.

Позивач вказує,що відповідач з її дозволу, як особа, що стала спільно проживати з її донькою ОСОБА_4, почав проживати в її будинку, але з часом систематично порушував правила співжиття, зловживав алкоголем, вживав наркотичні засоби, вчиняв сварки і навіть бійки, нищить її майно і будинок, тобто робить неможливим проживання з ним в будинку.

Оскільки заходи запобігання і громадського впливу виявились без результатними, позивач просив виселити відповідача з вказаного житлового будинку без надання іншого житлового приміщення.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, так як подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, а саме, позивач має:

- чітко та конкретно викласти зміст позовних вимог з урахуванням визначених законодавством способів захисту цивільних прав та інтересів та подальшого виконання рішення суду відповідно до норм житлового права та Закону України «Про виконавче провадження».

- відповідно до положень п.6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позивачу належить в позовній заяві зазначити докази, що підтверджують кожну обставину на яку він посилається, або наявність підстав для звільнення від доказування в тому числі щодо порушень відповідача правил співжиття, що робило неможливим для позивача проживання з ним в одному будинку та докази застосування до відповідача систематичних заходів запобігання і громадського впливу за порушення правил співжиття в буд. № 56 по вул. Тімірязєва в м. Вознесенську.

Стаття116 ЖК України передбачає випадки виселення з жилого приміщення без надання іншого. Внаслідок систематичного руйнування або псування жилого приміщення, або використання його не за призначенням, або систематичним порушенням правил співжиття, що робить неможливим для інших проживання в одній квартирі чи в одному будинку, якщо заходи запобігання і громадського впливу виявилися безрезультатними.

Відповідно до пунктів 17, 18 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про деякі, питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України" від 12 квітня 1985 р. за № 2 при вирішенні справ про виселення на підставі ст. 116 Житлового Кодексу осіб, які систематично порушують правила співжиття і роблять неможливим для інших проживання з ними в одній квартирі або будинку, слід виходити з того, що при триваючій антигромадській поведінці виселення винного може статися і при повторному порушенні, якщо раніше вжиті заходи попередження або громадського впливу не дали позитивних результатів. Маються на увазі, зокрема, заходи попередження за місцем роботи або проживання відповідача (незалежно від прямих вказівок з приводу можливого виселення).

Виходячи з офіційного характеру заходів запобігання й громадського впливу, які мають передувати виселенню наймача або членів його сім'ї на підставі ст. 116 Житлового Кодексу без надання іншого жилого приміщення і відповідно до правила ст. 29 ЦПК про допустимість засобів доказування факт застосування заходів запобігання судами, прокурорами, органами внутрішніх справ, виконавчими комітетами, іншими уповноваженими органами, а заходів громадського впливу - органами самоорганізації населення (будинкові, вуличні, квартальні комітети, товариські суди тощо), повинен підтверджуватися письмовими доказами.

У відповідності зі ст. 121 ЦПК України, якщо позовна заява подана без додержання вимог, викладених у ст.ст.119, 120, ЦПК України, суддя постановляє ухвалу про залишення заяви без руху і надає позивачу строк для виправлення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.121, 209-210 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виселення з житлового будинку - залишити без руху і надати строк для виправлення вказаних недоліків не пізніше 5-ти діб з дня отримання позивачем ухвали суду.

Повідомити позивача про необхідність виправити недоліки позовної заяви в строк не пізніше, ніж через пять днів, після отримання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху і роз`яснити, що в іншому випадку позовна заява буде вважатись неподаною та буде повернена зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Висоцька Г.А.