АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А [1]

05 лютого 2016 року м. Київ

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва МазурикО.Ф., перевіривши відповідність вимогам ст. ст. 295, 297 ЦПК України у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на заочне рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 03 вересня 2015 року у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Комерційний Банк «Хрещатик» до ОСОБА_2 про визнання договору недійсним, -

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 03 вересня 2015 року задоволено зустрічний позов ПАТ «Комерційний Банк «Хрещатик» до ОСОБА_2 про визнання договору недійсним.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, ОСОБА_2 звернулася до суду з апеляційною скаргою разом з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Дослідивши матеріали справи вважаю, що подана апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалу про перегляд заочного рішення від 26.10.2015 отримана уповноваженою особою ОСОБА_4 02.11.2015 (а.с 147).

Відповідно до ч. 4 ст. 231 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Враховуючи наведені положення, строк на апеляційне оскарження рішення почав відраховуватись з 03.11.2015 та закінчився 13.11.2015. Разом з цим з апеляційною скаргою ОСОБА_2 звернулася до суду 23.12.2015, тобто з пропущенням строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Звертаючись до суду з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду ОСОБА_2 зазначила, що причини пропуску строку на звернення до суду з апеляційною скаргою на заочне рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 03 вересня 2015 року є подача нею заяви про перегляд вказаного заочного рішення та неналежне повідомлення її судом першої інстанції про розгляд зазначеної заяви.

Зі змісту ч. 4 ст. 231 ЦПК України вбачається, що апеляційна скарга має бути подана у десятиденний строк з дня постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення, а особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали суду, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Оскільки ухвала про відмову у задоволені заяви ОСОБА_2 про перегляд заочне рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 03 вересня 2015 року отримана уповноваженою особою 02.11.2015 року, а клопотання містить обґрунтування щодо невчасного отримання апелянтом заочного рішення, суд приходить до висновку, що підстави пропуску строку на апеляційне оскарження заочне рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 03 вересня 2015 року є неповажними.

Відповідно до ч. 3 ст. 297 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 294 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

При цьому, протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали особа має право звернутися до апеляційного суду із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, ОСОБА_2 необхідно протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали звернутися до апеляційного суду із обґрунтованою заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якій мають бути зазначені інші підстави пропущення строку на апеляційне оскарження заочне рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 03 вересня 2015 року та зазначити докази, що підтверджують наявність поважних причин його пропуску.

Крім цього, апеляційна скарга не відповідає вимогам ч. 2 ст. 297 ЦПК України.

Відповідно до п. 1 ст. 3 Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (із змінами, внесеними згідно із Законами № 484-VIII від 22.05.2015, № 629-VIII від 16.07.2015) (далі - Закон) за подання до суду апеляційної скарги на судові рішення справляється судовий збір.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви, скарги.

Як вбачається зі змісту зустрічної позовної заяви ПАТ «КБ «Хрещатик» просить визнати недійсним 2 договори № 694/2012-222 від 17.07.2012 та № 120/2012-222 від 17.01.2012.

Відповідно до п. 3 ст. 6 Закону у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. Разом з цим апелянтом сплачено судовий збір у сумі 267 грн. 96 коп. (за одну немайнову вимогу).

Отже, апелянту необхідно доплатити судовий збір у сумі 267 грн. 96 коп. за наступними реквізитами: отримувач коштів - УДКС у Солом'янському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, рахунок отримувача 0010, Банк отримувача: ГУ ДКСУ у м. Києві, код банку отримувача 820019.

Оригінал документу про сплату судового збору необхідно подати до Апеляційного суду м. Києва.

Звертаємо Вашу увагу, що відповідно до п. 26 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. Платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до ч. 2 ст. 297 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 295 ЦПК України, а також у разі не сплати суми судового збору застосовуються положення статті 121 ЦПК України, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 121, 295, 297 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на заочне рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 03 вересня 2015 року - залишити без руху, надавши строк для усунення виявлених в ній недоліків щодо надання обґрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Надати строк для усунення недоліків щодо сплати судового збору протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали суду.

Роз'яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у разі, якщо заяву не буде подано в зазначений строк або вказані ним підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з часу її постановлення, але в частині, щодо визначення розміру судового збору може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, шляхом подання скарги безпосередньо до цього суду.

Суддя:

Справа № 759/952/14-ц

№ апеляційного провадження: 22-ц/796/3873/2016

Головуючий у суді першої інстанції: Мазур І.В.

Доповідач у суді апеляційної інстанції: Мазурик О.Ф.