Справа № 686/100/16-ц
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

13 січня2016 року м. Хмельницький

Суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Мороз В.О., розглянувши матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та про визначення місця проживання дитини, -

встановила:

11 січня 2016 року до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та про визначення місця проживання дитини.

Вивченням даної позовної заяви, встановлено, що її подано з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до пунктів 3, 5, 6 ч.2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Згідно з п.7 постанови Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 року "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції" у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги та викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а й мають бути зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зокрема, позивач у позовній заяві ставить вимогу про визначення місця проживання дитини, проте позивачем не викладено обставини, не обґрунтовано такі вимоги та які не підтверджені доказами, а саме щодо ставлення батька до виконання своїх батьківських обовязків, особиста прихильність дитини до кожного з них, відомості про стан здоровя дитини та кожного з батьків, забезпечення дитини належними житловими умовами, а також не надано доказів наявності складнощів в отриманні відповідних документів. Зміст позовних вимог це певна форма захисту, яку просить позивач. Цей пункт є відображенням прохальної частини позовної заяви. ЦПК України не вимагає від позивача правового обґрунтування позову з посиланням на норму права, однак позивач повинен зазначити право захисту, якого він вимагає, вважаючи його порушеним з посиланням на докази, що підтверджують кожну обставину.

Позивач клопотання про витребування доказів не подавала, не зазначила, в чому полягають складнощі в отриманні доказів та не долучила відомостей про неможливість отримання таких особисто.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року із змінами внесеними ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22.05.2015 року, що набрав чинності 01.09.2015 року (далі Закону України «Про судовий збір»), у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 0,4 відсотка розміру мінімальної заробітної плати.

Отже, позивач повинна доплатити судовий збір за вимогу про визначення місця проживання дитини у розмірі 487 грн. 20 коп., (вбачається, що позовна заява була подана на почту в 2015 р) подавши до суду оригінал квитанції про сплату такого.

Судовий збір підлягає сплаті за такими реквізитами: отримувач коштів УДКСУ у Хмельницькому районі, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38045535, банк отримувача ГУДКСУ в Хмельницькій області, код банку отримувача (МФО) 815013, рахунок отримувача 0490, код класифікації доходів бюджету 22030001 (ідентифікаційний код суду: 26515061).

Згідно ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 119 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин вказану позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, суддя -

постановила:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та про визначення місця проживання дитини, залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви в строк, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Копію ухвали направити позивачу.

Розяснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду, позовна заява вважатиметься неподаною і буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя :