Справа № 283/932/16-ц
провадження №2/283/419/2016
У Х В А Л А

29 квітня 2016 року

Суддя Малинського районного суду Житомирської області Ярмоленко В.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом заступника керівника Коростишівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Житомирської обласної державної адміністрації до ОСОБА_1 про відшкодування витрат, завданих кримінальним правопорушенням у вигляді витрат на стаціонарне лікування потерпілого від злочину, -

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Коростишівської місцевої прокуратури звернувся в суд в інтересах держави в особі Житомирської обласної державної адміністрації про відшкодування збитків, завданих кримінальним правопорушенням у вигляді витрат на стаціонарне лікування потерпілого від злочину.

Дана заява не відповідає вимогам ст. 119, 121 ЦПК України, оскільки частиною 2 статті 45 ЦПК України передбачено, що з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з позовною заявою (заявою), бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення Верховним Судом України, про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Прокурор, який звертається до суду з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді (незалежно від форми, в якій здійснюється представництво), повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення такого представництва, передбачених частинами другою або третьою статті 25 Закону України «Про прокуратуру». Для представництва інтересів громадянина в суді прокурор також повинен надати документи, що підтверджують недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність відповідного громадянина, а також письмову згоду законного представника або органу, якому законом надано право захищати права, свободи та інтереси відповідної особи, на здійснення ним представництва.

Невиконання прокурором вимог щодо надання суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді має наслідком застосування положень, передбачених статтею 121 цього Кодексу.

Відповідно до ст.80 ЦК України, юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку. Юридична особа наділяється цивільною правоздатністю і дієздатністю, може бути позивачем та відповідачем у суді.

Однак, звертаючись до суду з позовом про відшкодування витрат на стаціонарне лікування потерпілого від кримінального правопорушення, в інтересах Житомирської обласної державної адміністрації, прокурором не надано обґрунтованої підстави щодо представництва інтересів в суді Житомирської обласної державної адміністрації, яке наділене правом самостійного звернення до суду загальної юрисдикції.

Згідно ч.1 ст.121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.119,120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.119, 121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву заступника керівника Коростишівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Житомирської обласної державної адміністрації до ОСОБА_1 про відшкодування витрат, завданих кримінальним правопорушенням у вигляді витрат на стаціонарне лікування потерпілого від злочину залишити без руху про що її повідомити, надавши строк чотири дні з дня отримання ухвали, для усунення вказаних недоліків.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: