Справа № 569/2052/16-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2016 року м. Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області в складі:

головуючий суддя - Харечко С.П.

при секретарі Левчук Д.О.,

з участю: представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Рівне цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Державна Установа "Рівненський обласний Лабораторний центр Держсанепідслужби України" про визнання протиправним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_3 звернулась до суду із позовом до Державної установи "Рівненський обласний лабораторний центр Держсанепідслужби України" про визнання протиправним та скасування наказу від 28.10.2015 року №458-к про притягнення її до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що відповідно до ОСОБА_4 №457-к Державної санітарно-епідеміологічної служби України від 04 березня 2013 року була переведена, а в подальшому призначена на посаду головного бухгалтера ДУ "Рівненський обласний лабораторний центр Держсанепідслужби України" з правом підпису фінансових документів та посадовим окладом згідно штатного розпису.

ОСОБА_4о. директора (голови комісії з реорганізації) ДУ "Рівненський обласний лабораторний центр Держсанепідслужби України" ОСОБА_5 від 18.01.2016 року №18-к "про звільнення ОСОБА_3О." з займаної посади з 18 січня 2016 року, відповідно пункту 3 статті 40 КЗпП України, а саме систематичне невиконання обов'язків, покладених на неї трудовим договором, посадовою інструкцією і правилами внутрішнього трудового розпорядку.

Зазначає, що підставою для звільнення з займаної посади, став аудиторський звіт від 19.10.2015 року, акт від 27.10.2015 року про відмову надання письмових пояснень, копія наказу від 28.10.2015 року №458-к "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності". Про те, що її було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани їй стало відомо 18.01.2016 року з наказу про звільнення від 18.01.2016 року, стверджує що у вказаний день їй було вручено під підпис і оспорюваний наказ від 28.10.2015 року №458-к. Про існування вимоги про надання письмового пояснення від 28.10.2015 року №3674, акту про відмову надати письмове пояснення від 28.10.2015 року №3675, акту про відмову ознайомитись під підпис з наказом про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани від 28.10.2015 року №3675 дізналась лише в суді, після наданих Відповідачем відповідних копій. Вважає даний наказ незаконним та неправомірним.

Представник позивача позов підтримала, просила його задовільнити, додатково пояснила, що при накладенні дисциплінарного стягнення на ОСОБА_3 у виді догани, роботодавцем не було враховано ступеня тяжкості вчиненого проступку, до яких негативних наслідків порушення трудової дисципліни призвело чи могло призвести, обставин, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника, тощо.

Представник відповідача позов не визнав, просив відмовити в задоволенні позову з підстав викладених у письмових запереченнях.

Заслухавши представників, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_3, відповідно до ОСОБА_4 №457-к Державної санітарно-епідеміологічної служби України від 04 березня 2013 року була призначена на посаду головного бухгалтера ДУ "Рівненський обласний лабораторний центр Держсанепідслужби України" з правом підпису фінансових документів та посадовим окладом згідно штатного розпису.

ОСОБА_4 від 18.01.2016 року №18-к за підписом в.о. директора (голови комісії з реорганізації) ДУ "Рівненський обласний лабораторний центр Держсанепідслужби України" ОСОБА_5 її було звільнено з займаної відповідно пункту 3 статті 40 КЗпП України, а саме систематичне невиконання обов'язків, покладених трудовим договором, посадовою інструкцією і правилами внутрішнього трудового розпорядку.

Підставою для звільнення ОСОБА_3 з займаної посади, як зазначено в наказі став аудиторський звіт від 19.10.2015 року, акт від 27.10.2015 року про відмову надання письмових пояснень, копія наказу від 28.10.2015 року №458-к "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності".

Представник позивача підтвердила той факт, що 18.01.2016 року ОСОБА_3 відповідним наказом було звільнено із займаної посади, даний наказ їй було вручено під підпис. Про існування наказу від 28.10.2015 року №458-к "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності", який у передбачений законом порядок та спосіб їй до відома доведений не був, їй стало відомо лише з наказу про звільнення.

З наказу від 28.10.2015 року №458-к про притягнення до дисциплінарної відповідальності слідує, що у зв'язку з неналежним виконанням своїх посадових обов'язків, а саме невиконання усних доручень в.о. директора від 14 та 15 вересня 2015р., про термінове надання первинних бухгалтерських документів та документів, які стосуються нарахування та виплати премій із загального та спеціального Фондів бюджету працівникам ДУ "Рівненський ОСОБА_6" за січень-серпень 2015 року, в тому числі відомостей по заробітній платі, протоколів робочих зборів спеціалістів підрозділів, наказів про преміювання, керуючись ст..ст.147-149 Кодексу законів про працю України - притягнути ОСОБА_3, головного бухгалтера ДУ "Рівненський ОСОБА_6" до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани.

Обов'язки головного бухгалтера ОСОБА_3 визначені Посадовою інструкцією головного бухгалтера, яка затверджена 20.03.2014 року директором ДУ "Рівненський обласний лабораторний центр Держсанепідслужби України".

Матеріали справи не містять доказів, які б вказували на конкретний пункт посадової інструкції, який порушила позивачка, представник відповідача не зміг навести беззаперечних фактів допущення ОСОБА_3 невиконання або неналежного виконання нею трудових обов'язків, не встановив її вину та понесені збитки.

Посилання представником відповідача на ту обставину, що знаходячись при виконанні своїх посадових обов'язків позивачка відмовилась надавати в.о. директора установи фінансові та інші документи, інформацію про фінансовий стан та рух коштів, а відтак керівник змушений був звернутись до аудиторської фірми "Інфо-сервіс-аудит" для укладення договору про надання консультаційних послуг стосовно порядку ведення бухгалтерського обліку, вартість надання таких послуг згідно договору становить 6000,0 грн., а відтак невиконання головним бухгалтером ОСОБА_3 усних доручень директора від 14-15 вересня призвело до незапланованих фінансових витрат (збитків) суд оцінює критично виходячи з наступного.

З досліджених судом матеріалів справи, а саме наявного Акту ревізії фінансово-господарської діяльності Державної установи "Рівненський обласний лабораторний центр Держсанепідслужби України" за період з 01.01.2013 року по 30.09.2015 року №17-04-06/65 від 09.12.2015 року (а.с.2 акту) визначено коло осіб установи, яким було надано право розпоряджатися рахунками та підписувати розрахункові документи у періоді, що підлягав ревізії, а саме з правом другого підпису головний бухгалтер ОСОБА_3 з 05.03.2013 року по теперішній час (з 16.09.2015 по 23.10.2015 та з 29.10.2015 по день завершення ревізії перебувала на лікарняному), а відтак її обов'язки були покладені на т.в.о головного бухгалтера ОСОБА_7 з 23.09.2015 року по даний час (09.12.2015 року).

Отже, затребувані документи в.о. директора установи мав можливість отримати в т.в.о. головного бухгалтера.

З огляду на викладене, підстав у Відповідача стверджувати про те, що незаплановані установою фінансові витрати (збитки) були з вини ОСОБА_3 - немає, так само відсутнє посилання на цю обставину і в оскаржуваному наказі №458-к від 28.10.2015 року.

Що стосується наявних в матеріалах справи акту про відмову в ознайомленні з наказом за № 3575 від 28.10.2015 року, то на думку суду він не узгоджується з актом про відмову в наданні письмових пояснень від 28.10.2015 року №3675, з якого слідує що події за Актом №3575 від 28.10.2015 року настали раніше ніж події за актом №3675.

Крім того відповідач надав акт №3676 від 28.10.2015 року аналогічний акту №3575 з поясненням на допущені помилки при реєстрації.

Таким чином, вбачається що додані до матеріалів справи акти про відмову в наданні письмових пояснень суперечать один одному та підтверджують, а не спростовують ту позицію що Позивачка не була ознайомлена з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани та в неї в передбачений законом порядок та спосіб не було затребувано письмових пояснень за порушення трудової дисципліни, яке на думку відповідача мало місце.

Згідно ст. 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана; звільнення.

Статтею 148 КЗпП України передбачено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Частина друга ст. 149 КЗпП України дозволяє за одне порушення трудової дисципліни застосовувати одне дисциплінарне стягнення. Це відповідає правилу частини першої ст. 61 Конституції, яке забороняє за одне й те саме порушення двічі притягати до юридичної відповідальності одного і того ж виду.

Порушення трудової дисципліни - це невиконання чи неналежне виконання працівником, без поважних причин, обов'язків, покладених на нього трудовим договором. Порушення працівником трудової дисципліни, невиконання або неналежне виконання покладених на нього трудових обов'язків є підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Крім того, за правилами трудового законодавства працівник вважається невинуватим доти, доки роботодавець не доведе, що він винен у невиконанні чи неналежному виконанні прийнятих на себе обов'язків. Презумпція невинуватості викликана тим, що працівник виконує свою роботу за договором з підляганням внутрішньому трудовому розпорядку, а роботодавець зобов'язаний забезпечувати йому умови праці, необхідні для виконання, тоді як останній зобов'язаний своєчасно і точно їх виконувати.

Щоб поставити працівнику у вину невиконання чи неналежне виконання взятих на себе обов'язків і притягнути його до відповідальності, роботодавець повинен довести, що воно мало місце не внаслідок його неналежного керівництва і забезпечення необхідних умов праці, а через вину працівника. Презумпція невинуватості є заходом захисту трудового правовідношення, прав працівника від суб'єктивної оцінки його дій, поведінки з боку роботодавця і безпідставного притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Частиною першою статті 149 КЗпП України передбачено, що перед застосуванням дисциплінарного стягнення від порушника трудової дисципліни роботодавцем вимагається письмове пояснення. Це є доконечною процедурою. Якщо її не дотримано, в органа, що розглядатиме трудовий спір, будуть підстави для скасування наказу роботодавця про накладення дисциплінарного стягнення на порушника. Відмова порушника трудової дисципліни надати письмове пояснення не є перешкодою для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

Якщо порушник трудової дисципліни відмовляється надати письмове пояснення, складається відповідний акт у довільній формі, в якому зазвичай указуються обставини порушення, прізвище, ім'я та по батькові особи, яка вчинила його, де, коли та за яких обставин його вчинено, які наслідки воно мало. Зазначається також, що порушникові було запропоновано надати письмове пояснення, але він відмовився його надати. Акт підписує посадова особа, яка склала цей акт, та не менше ніж два інших працівники (інші особи), які є свідками порушення і відмови порушника дати вказане пояснення. Таким чином фіксується як факт вчинення конкретним працівником дисциплінарного проступку, так і факт відмови надання ним письмового пояснення.

Статтею 58 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

У відповідності до статті 59 ЦПК України визначено, що суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Згідно з вимогами частин 1,4 ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених ст.61 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Крім того, вданому випадку у ОСОБА_4 про оголошення догани не було встановлено вину ОСОБА_3, оскільки її посадовими обов'язками не передбачено виконання усних доручень, також до її обов'язків не належить зберігання наказів щодо преміювання так як останні зберігається у відділі кадрів. Варто наголосити, що у ОСОБА_4 про притягнення до дисциплінарної відповідальності не вказано конкретно який саме пункт посадової інструкції порушено позивачкою.

Зважаючи на ст.149 КЗпПУ, до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Враховуючи наведене при притягненні ОСОБА_3 до даного виду відповідальності не наведено конкретних фактів допущення Позивачкою невиконання або неналежного виконання покладених на неї посадових обов'язків та доведено її вина.

Особливе значення при визначенні діяння працівника дисциплінарного проступку має наявність у вчиненні цього діяння вини працівника, під якою розуміється певне психічне ставлення особи до своїх протиправних дій і їх шкідливих наслідків. Вина може виступати як умисел чи необережність.

Тобто догана захід дисциплінарного впливу морально-психологічного характеру, що містить негативну оцінку конкретних дій працівника і виконує оцінювальний, попереджувальний і мотиваційний вплив на нього.

Підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки полягає в порушенні ним своїх трудових обов'язків, закріплених нормами трудового права, як: КЗпП, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця.

З документів, які стали підставою для притягнення Позивачки до дисциплінарної відповідальності не наведено жодних фактів невиконання або неналежне виконання нею своїх посадових обов'язків, не вказано який конкретно пункт посадової інструкції вона порушила.

Таким чином Відповідач жодним чином не навів конкретних фактів допущення ОСОБА_3 невиконання або неналежного виконання посланих на неї трудових обов'язків та не вказав її вину.

Керуючись, ст. ст. 10, 11, 60-64, 82, 88, 209, 212-215 ЦПК України, суд,-

Вирішив:

Позовну заяву ОСОБА_3 до Державна Установа "Рівненський обласний Лабораторний центр Держсанепідслужби України" про визнання протиправним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Державної Установи "Рівненський обласний Лабораторний центр Держсанепідслужби України" від 28.10.2015 року №458-к "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" ОСОБА_3, головного бухгалтера ДУ "Рівненський обласний Лабораторний центр Держсанепідслужби України".

Стягнути з ДУ "Рівненський обласний Лабораторний центр Держсанепідслужби України" на користь ОСОБА_3 судовий збір в розмірі 551 .20 грн.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Рівненської області через Рівненський міський суд шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня проголошення рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: Харечко С.П.