ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
провадження № 2/753/965/16
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

"30" березня 2016 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді КАЛІУШКА Ф.А.

при секретарі ДЕАК Ю.В.

за участю

позивачів не з'явилися;

відповідача не з'явився;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1, яка діє в свої інтересах та в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 до Київської міської ради, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Головного управління юстиції у м. Києві, про визнання права власності в порядку спадкування за законом

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_1), яка діє в свої інтересах та в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 (далі по тексту - ОСОБА_2.) звернулася до суду з позовом до Київської міської ради про про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3, яка була матір'ю позивачів. Після її смерті відкрилась спадщина - житловий будинок АДРЕСА_1. На підставі поданої позивачем заяви про прийняття спадщини державним нотаріусом було заведено спадкову справу, але у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом відмовлено, через відсутність реєстрації правовстановлюючого документу згідно чинного законодавства на нерухоме майно, що і зумовило звернення позивачів до суду з позовом про визнання права власності на спадкове майно за законом, зокрема по 1/2 частини житлового будинку АДРЕСА_1.

Ухвалою суду відкрито провадження у даній справі та залучено до участі у ній в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Головне управління юстиції у м. Києві та призначено її розгляд у судовому засіданні.

Позивач у судове засідання не з'явилася, однак подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, у заяві позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила суд їх задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала.

Відповідач в судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи у його відсутність до суду не надходило.

Третя особа - Головне управління юстиції у м. Києві свого представника в судове засідання не направила, надіславши при цьому свої пояснення та заяву про слухання справи за відсутності її представника.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність відповідача та ухвалити заочне рішення відповідно до ч. 4 ст. 169, стст. 224-226 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України), оскільки позивач не заперечував проти заочного розгляду справи.

Повно, всебічно та об'єктивно дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3, яка відповідно до свідоцтв про народження була матір'ю позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2

Спадкоємцями першої черги за законом є позивачі.

З матеріалів спадкової справи №491/2015, заведеної Шістнадцятою київською державною нотаріальною конторою після смерті ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1, вбачається наступне.

19 червня 2015 року позивач звернулася з заявою про прийняття спадщини та просила видати їй та неповнолітньому ОСОБА_2 свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/2 частини житлового будинку АДРЕСА_1 кожному, однак 15 липня 2015 року постановою державного нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на вказане майно відмовлено, через відсутність реєстрації правовстановлюючого документу згідно чинного законодавства на нерухоме майно.

Водночас судом встановлено, що згідно довідки Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна ПБ-2015 №1202 від 30.06.2016 року житловий будинок АДРЕСА_1 на праві власності зареєстрований за ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Відділом приватизації державного житлофонду Харківської районної державної адміністрації м. Києва 22.02.1995 року, розпорядження №054.

Відповідно до вимог ст. 1216 Цивільного кодексу України (далі по тексту - ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. А згідно з ч. 2 ст. 1223 цього Кодексу у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, прийняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини, право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (спадкування за законом).

Відповідно до положень ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

За приписами статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно з ч. 1 ст. 1267 та ст. 1278 ЦК України частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними, якщо спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між ними. Кожен із спадкоємців має право на виділ його частки в натурі.

Частинами першою та третьою ст. 1296 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Стаття 1297 ЦК України встановлює обов'язок спадкоємця, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Згідно з вимогами ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою.

Згідно зі ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

За змістом ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а статтею 16 цього Кодексу встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого, немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту, зокрема, може бути визнання права.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Статтею 41 Конституції України встановлено, що кожен має право володіти, користуватися та розпоряджатися своєю власністю.

З огляду на те, що відповідно до вимог закону позивачі належним чином прийняли спадщину після померлої ОСОБА_3, але не можуть оформити на це майно право власності, що унеможливлює в повній мірі володіти та користуватись ним, а також виходячи з положень ст. 19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень», за яким рішення суду стосовно речових прав на нерухоме майно є правовстановлюючим документом, що підтверджує право власності на вказане майно, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі та визнання за позивачами права на спадкове майно за заповітом, зокрема по 1/2 частині житлового будинку АДРЕСА_1 за кожним.

На підставі викладеного та керуючись стст. 15, 16, 321, 328, 392, 1216, 1217, 1218, 1220, 1223, 1261, 1267, 1296, 1297 Цивільного кодексу України, стст. 57, 60, 169, 208, 209, 212 - 215, 218, 224- 226 Цивільного процесуального кодексу Украйни, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1) право власності на 1/2 частину житлового будинку АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3.

Визнати за ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2) право власності на 1/2 частину житлового будинку АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. У разі якщо рішення було проголошено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

СУДДЯ Ф.А.КАЛІУШКО