Єдиний унікальний номер 728/1929/16-ц
номер провадження 2/728/531/16
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

11 серпня 2016 року Суддя Бахмацького районного суду Чернігівської області Лобода Н.В., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна,-

В С Т А Н О В И Л А :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна.

Перевіривши відповідність поданої позовної заяви вимогам ст.119 ЦПК України, суддя приходить до слідуючого висновку.

Згідно положень ст.119 ЦПК України, позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого вона подається, ім»я (найменування) позивача і відповідача, а також ім»я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв»язку, якщо такі відомі, зміст позовних вимог, ціну позову щодо вимог майнового характеру, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування, перелік документів, що додаються до заяви.

До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Статтею 4 ЗУ «Про судовий збір» встановлені ставки судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, у розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Також вказаною статтею встановлені ставки судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відповідно до ч.3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі, коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайного характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається зі змісту позову про поділ спільного сумісного майна, з яким позивач звернулася до суду, в ньому наявні дві позовні вимоги: про визнання будинку спільним сумісним майном та про визнання права власності на 1/2 частину спірної нерухомості.

Таким чином, судовий збір за даним позовом повинен бути сплачений у розмірі 1102.40 коп. Однак позивачем до матеріалів позову додано квитанцію про сплату судового збору в розмірі 551.20 грн., тобто судовий збір сплачений не в повному обсязі.

Разом з тим, відповідно до Постанови Пленуму ВСУ від 12 червня 2009 р. № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститись позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Суд звертає увагу позивача, що однією з її вимог є визнання права власності на 1/2 частину будинку з надвірними будівлями, які розташовані в м.Батурин Бахмацького району Чернігівської області, по вул.Пушкіна, 29.

Проте як вбачається з матеріалів позову, зокрема з довідки КП «Прилуцьке МБТІ» від 24.02.2016 року, у даному будинку наявне самочинне будівництво.

Відповідно до п.п. 6, 9 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.03.2012року №6 «Про практику застосування судами статті 376 ЦК України (про правовий режим самочинного будівництва)» право власності на самочинно збудовані житлові будинки, будівлі, споруди, інше нерухоме майно не набувають як особи, які здійснили це будівництво, так і їхні спадкоємці. Це майно не є обєктом права власності.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі за позовом про визнання права власності на самочинно збудовані обєкти суд має звертати увагу, чи зазначено у позовній заяві відповідно до вимог ст. 119 ЦПК обставини щодо звернення позивача до інспекції державного будівельного архітектурного контролю про прийняття обєкта до експлуатації та посилання на докази щодо зазначених обставин. У разі відсутності посилання на такі обставини або докази суд має відповідно до вимог ст. 121 ЦПК залишити позовну заяву без руху та надати строк для усунення недоліків із наслідками, передбаченими ч. 2 ст. 121 ЦПК.

Проте ОСОБА_1 в позовній заяві взагалі не вказано про самочинне будівництво в спірному домоволодінні, в заяві відсутнє посилання на законодавство, яке врегульовує дані правовідносини.

Відповідно до ст.121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119-120 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Строк для усунення недоліків позову не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст.121 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И Л А :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити недоліки позовної заяви в п»ятиденний строк з дня отримання даної ухвали і розяснити, що в противному випадку позовна заява буде вважатися неподаною і повернута назад.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Бахмацького районного суду Н.В.Лобода