справа № 462/2323/16-ц
УХВАЛА

27 квітня 2016 року суддя Залізничного районного суду м. Львова Бориславський Ю.Л., вивчивши в порядку досудової підготовки матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення відсотків від простроченої заборгованості за договором позики,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом про стягнення із ОСОБА_2 трьох відсотків річних від простроченої заборгованості за договором позики, що складає 840 євро.

Згідноч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, що складає відповідно 551,20 грн. та 6890 грн.,а позовної заяви немайнового характеру - 0,4 розміру мінімальної заробітної плати. З огляду на ч.1 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, судовий збір сплачується у гривнях з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати.

Як вбачається з матеріалів позову, позивач не сплативсудового збору.

Між тим, в позовній заяві позивач заявив клопотання про відстрочку сплати судового збору до ухвалення рішення у справі, посилаючись на скрутне матеріальне становище.

У відповідності до ст.82 ЦПК України, ст.8 Закону України «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Згідно листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 27.09.2012 року «Про деякі питання практики застосування Закону України «Про судовий збір», єдиною підставою для вчинення судом зазначених у ст.8 вказаного закону дій є врахування ним майнового стану сторони. Обґрунтування пов'язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, згідно зі статтями 10, 60 ЦПК України покладається на заінтересовану сторону.

Разом з тим, позивачем, в обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору не додано доказів, які б дали суду можливість оцінити його майновий стан та задовольнити вказане клопотання, а відтак таке клопотання до задоволення не підлягає і позивачу належить сплатити судовий збір.

Згідно п.5 і п.6 ч.2 ст.119 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, на яку покликається позивач. Як вбачається з позовної заяви, позивач просить стягнути із ОСОБА_2 три відсотки річних від простроченої заборгованості за договором позики в розмірі 840 євро, покликаючись на те, що рішеннями Галицького районного суду м.Львова від 11.10.2011 року, 02.10.2013 року та 27.05.2014 року на його користь стягнуто заборгованість за договором позики та грошові кошти за користування грошима, однак не додано жодних доказів на підтвердження цих покликань.

Крім цього, у відповідності до п.2 ч.2 ст.119 ЦПК України, позовна заява повинна містити ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі. Однак, у поданій позовній заяві відсутні номери засобів звязку сторін.

У відповідності до ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених в ст.ст. 119, 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що позовна заява не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України, то таку слід залишити без руху і надати позивачу строк, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ним ухвали, для усунення вказаних недоліків позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 119-121 ЦПК України,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення відсотків від простроченої заборгованості за договором позики залишити без руху.

Позивач має право протягом строку, який не перевищує пяти днів з дня отримання ним ухвали, усунути недоліки позовної заяви. Якщо позивач усуне зазначені недоліки позовної заяви у визначений ухвалою строк, вона вважається поданою в день первісного її подання до суду, в противному випадку - вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: /підпис/

З оригіналом згідно.

Суддя: Бориславський Ю. Л.