Справа № 404/4598/16-ц
Номер провадження 2/404/2649/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 липня 2016 року Суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда Кулінка Л.Д., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, до Кіровоградської міської державної нотаріальної контори № 1, Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області, треті особи: Головне територіальне управління юстиції у Кіровоградській області, Відділ державної виконавчої служби Кіровоградського районного управління юстиції, про звільнення майна з-під арешту,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому позовні вимоги викладені наступним чином:

скасувати арешт на будинок № 45 по вул. Ползунова у смт. Нове Кіровоградської області, який зареєстрований в Єдиному реєстрі заборон відчуження нерухомого майна за № 7994438;

виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна запис від 30.09.2008 року за № 7994438 про арешт будинку, що знаходиться за вищевказаною адресою.

Стаття 119 Цивільного процесуального кодексу України містить вимоги щодо форми і змісту позовної заяви. Позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину.

Позов про зняття арешту з майна може бути пред'явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Позови на захист майнових прав малолітніх та неповнолітніх дітей боржника (засудженого) можуть бути пред'явлені їхніми законними представниками, а у випадках, встановлених законом, органами та особами, яким надано право захищати права, свободи чи інтереси інших осіб (статті 3, 45 ЦПК).

Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення (стаття 3 Закону України від 21 квітня 1999 року N 606-XIV "Про виконавче провадження" (у редакції Закону України від 04 листопада 2010 року N 2677-VI) (далі - Закон про виконавче провадження).

У випадках, коли арешт майна проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави, як відповідач до участі у справі у встановленому законом порядку також залучається відповідний територіальний орган Державної фіскальної служби України.

У випадку безоплатної передачі майна юридичній особі ця особа також є відповідачем у справі.

У спорах про зняття арешту з майна, яке є предметом застави (іпотеки) або придбано за рахунок кредиту, який не погашено, в якості третіх осіб у встановленому законом порядку залучаються заставодержатель (іпотекодержатель) або кредитор.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» № 5 від 03.06.2016 року.

Також, згідно частини 1 статті 11 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Статтею 30 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Відповідач - це особа, на яку вказує позивач, як на порушника своїх прав. Тому саме позивач визначає до кого предявити позов.

Відповідачами в позовній заяві вказані Кіровоградська міська державна нотаріальна контора № 1 та Головне управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області, проте позовні вимоги і як наслідок зміст позовних вимог, виклад обставин, на обґрунтування своїх вимог із зазначенням доказів, на підтвердження кожної обставини до зазначених відповідачів відсутні.

Крім того, зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів незрозуміло, яким чином рішення у даній справі може вплинути на права та обовязки зазначеної позивачем третьої особи Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області.

За таких обставин, вважаю за необхідне застосувати до позовної заяви наслідки частини 1 статті 121 Цивільного процесуального кодексу України, так як позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статті 119 Цивільного процесуального кодексу України, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись частиною 1 статті 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, до Кіровоградської міської державної нотаріальної контори № 1, Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області, треті особи: Головне територіальне управління юстиції у Кіровоградській області, Відділ державної виконавчої служби Кіровоградського районного управління юстиції, про звільнення майна з-під арешту, залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Запропонувати позивачеві оформити відповідне звернення до суду з врахуванням розяснень, викладених в мотивувальній частині ухвали.

Розяснити, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Л. Д. Кулінка