РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

ун. № 759/19786/15-ц

пр. № 2/759/1732/16

19 липня 2016 року Святошинський районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді Макаренко В.В.

при секретарі Павлишиній А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, 3-і особи: ОСОБА_3, Головне територіальне управління юстиції в м. Києві про визнання права власності в порядку спадкування,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 28.12.2015 року звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2, 3-і особи: ОСОБА_3, Головне територіальне управління юстиції в м. Києві про визнання права власності в порядку спадкування, яким просить з урахуванням збільшених позовних вимог 16.06.2016 року визнати за нею право власності на 3/24 частки квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після померлого ОСОБА_4, визнати за нею право власності на 8/24 чатки квартри АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після померлої ОСОБА_5 та стягнути судові витрати з ОСОБА_2 в сумі 1000,00 грн. Свої вимоги позивач мотивує тим, що її батьками є ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 та ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_9. Зазначила, що вона має рідну сестру ОСОБА_3 та брата ОСОБА_2. Покійна мати та батько були зареєстровані і постіно проживали на день смерті в квартирі АДРЕСА_1. Дана квартира згідно свідоцтва про право власності НОМЕР_4 належала в рівних частинах по 1/3 батькам та ОСОБА_2 За життя мати ОСОБА_5 17 листопада 2010 року склала заповіт який зареєстровано в реєстрі за № 6-3070 та посвідчений нотаріусом Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори за яким свою частину спірної квартири заповіла ОСОБА_1. Крім того, покійним ОСОБА_4 було складено заповіт на імя ОСОБА_2 на частину спірної квартири.

Позивач зазначила, що вона звернулася до П'ятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на частину спірної квартири, у зв'язку з відсутністю у позивача оригіналу свідоцтва про право власності на житло, який знаходиться у відповідача по справі.

В зв'язку з цим, позивач просить задовольнити позовні вимоги.

В судовому засіданні ОСОБА_1 підтримала уточнені позовні вимоги та просила їх задовольнити посилаючись на обставини викладені в позові.

ОСОБА_2 в судове засідання не з'явились, про дату та час розгляду справи повідомлялись належним чином.

ОСОБА_3 в судовому засіданні 15.06.2016 року не заперечувала проти задоволення позовних вимог та зазначила, що відмовилась від спадщини.

Третя особа - ГУЮ в м. Києві свого представника в судове засідання не направила, про дату та час розгляду справи повідомлене належним чином, причини неявки суду не повідомило.

Суд вважає за можливе розглядати справу у відсутності сторін, які не з'явилися, згідно поданих заяв та на підставі наявних матеріалів справи.

Дослідивши та оцінивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є рідною донькою ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується свідоцтвом про народження (а.с. 7).

Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу ОСОБА_1 21.08.1980 року зареєструвала шлюб з ОСОБА_6 та після реєстрації шлюбу взяла прізвище чоловіка - ОСОБА_1 (а.с. 8).

Також встановлено, що за життя ОСОБА_5 склала заповіт на ім'я ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_3, відповідно до якого заповіла належну їй на праві власності частину квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_8, який був посвідчений державним нотаріусом Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори 17.11.2010 року та зареєстрований у реєстрі за № 6-3070, (а.с.13).

Крім того, встановлено, що за життя ОСОБА_4 склав заповіт на ім'я ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, відповідно до якого заповів належну йому на праві власності частину квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_9, який був посвідчений державним нотаріусом Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори 01.11.2000 року та зареєстрований у реєстрі за № 4с-1055 (а.с.45).

ІНФОРМАЦІЯ_7 помер ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 актовий запис № 636 (а.с.9).

ІНФОРМАЦІЯ_8 померла ОСОБА_5, підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 актовий запис № 1549 (а.с.10).

Після смерті ОСОБА_4 та ОСОБА_5 відкрилася спадщина, зокрема, на квартиру АДРЕСА_1.

Згідно свідоцтва про право власності на житло виданого 09 квітня 2000 року Ленінградською районною радою народних депутатів м. Києва, квартира АДРЕСА_1 належить в рівних долях по 1/3 частині кожному: ОСОБА_4, ОСОБА_5 та ОСОБА_2 (а.с. 12).

З матеріалів справи встановлено, що позивач звернулася до П'ятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5 та в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4, однак нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом та законом на частину спірної квартири, після померлих ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в зв'язку з відсутністю оригіналу правовстановлюючих документів (а.с. 15, 16).

З цього приводу слід зазначити, що з матеріалів спадкової справи після померлого ОСОБА_4 вбачається, що 31.05.2014 року ОСОБА_3 та 22 травня 2014 року ОСОБА_5 до Пятої Київської державної нотаріальної контори було подано заяву про відмову від спадщини за законом після померлого ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1.

У відповідності до п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року N 7 «Про судову практику у справах про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.

У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Стаття 1222 Цивільного кодексу України передбачає, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до статті 1233 ЦК України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

З поданих матеріалів справи вбачається, що позивач належить до спадкоємців за заповітом та законом.

Крім того, згідно пенсійного посвідчення № НОМЕР_1 виданого 30.10.2007 року ОСОБА_1 перебуває на обліку в Управлінні Пенсійного фонду України в Святошинському районі м. Києва.

Відповідно до ч. 1 ст. 1241 ЦК України, малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов'язкова частка).

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про загальнообовязкове державне пенсійне страхування№ від 09 липня 2003 року, непрацездатними громадянами є особи, які досягли встановленого законом пенсійного віку або визнані інвалідами, у тому числі діти-інваліди, а також особи, які мають право на пенсію у звязку з втратою годувальника відповідно до цього Закону.

З огляду на викладене вище, приймаючи до уваги відсутність у позивача оригіналу свідоцтва про право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1, після смерті ОСОБА_4 та ОСОБА_5, а також враховуючи що позивач у відповідності до ст. 1241 ЦК України має право на обовязкому частку на спадщину після покійного ОСОБА_4, від якого відмовились ОСОБА_3 та покійна матір ОСОБА_5 на користь позивача, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача, а тому вважає за можливе визнати за нею право власності на 3/24 частки квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після померлого ОСОБА_4 та визнати за нею право власності на 8/24 чатки квартри АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після померлої ОСОБА_5.

Крім того, у відповідності до ст. 88 ЦПК України, у відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 1000,00 грн.

Керуючись ст. ст. 328, 1218, 1222, 1223, 1233, 1241, 1268, 1296 ЦК України, ст.ст. 10, 11, 57-60, 88, 212-215, 224-226 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, 3-і особи: ОСОБА_3, Головне територіальне управління юстиції в м. Києві про визнання права власності в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 3/24 частки квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_4.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 8/24 чатки квартри АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_9 ОСОБА_5.

Стягнути з ОСОБА_2, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 сплачений судовий збір в сумі 1000,00 грн.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва шляхом подання через Святошинський районний суд м. Києва апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення, а у разі, якщо рішення було проголошено без участі особи, яка його оскаржує, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Рішення набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків або після розгляду справи в апеляційному порядку Апеляційним судом м. Києва, якщо воно не буде скасоване.

СУДДЯ В.В. Макаренко