Провадження № 2-п/760/119/16
У Х В А Л А

28 квітня 2016 року м. Київ

Солом'янський районний суд м. Києва у складі судді Шевченко Л. В.,

За участю секретаря судового засідання Бугайчука О. Р.,

За участю відповідача ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 18 березня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

18.03.2016 Солом'янський районний суд м. Києва ухвалив заочне рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, яким позов задоволено повністю. Шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_4, зареєстрований 24 квітня 2004 року Відділом Реєстрації актів цивільного стану Солом'янського районного управління юстиції у м. Києві за записом № 383, розірвано.

04.04.2016 ОСОБА_1 подала до суду заяву про перегляд заочного рішення.

Вимоги заяви обґрунтовані тим, що у судове засідання відповідач не з'явилася, оскільки не отримала судову повістку, яка надсилалася на адресу, за якою вона не проживає.

Відповідач вважає, що заочне рішення підлягає скасуванню, оскільки категорично заперечує проти розірвання шлюбу, вважає можливим відновити сімейні стосунки.

У судовому засіданні відповідач підтримала заяву та просила її задовольнити.

Позивач у судове засідання не з'явився. Суд на підставі частини першої статті 231 ЦПК визнав можливим провести судове засідання за його відсутності.

Розглянувши обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення та дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що заяву про перегляд заочного рішення належить залишити без задоволення з таких підстав.

Відповідно до частини першої статті 232 ЦПК заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, заочне рішення може бути скасоване лише за наявності двох підстав у їх сукупності: а) якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений, не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин, та б) докази, на які відповідач посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Суд встановив, що згідно з відомостями з адресного бюро ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1

На зазначену адресу суд направляв їй судову повістку-повідомлення про призначення справи на 18.03.2016, яка повернулася до суду за закінченням терміну зберігання.

Згідно з абзацом 5 частини п'ятої статті 74 ЦПК у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за зареєстрованою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

Отже, про судові засідання відповідач була повідомлена належним чином, у судові засідання не з'явилася та не повідомила про причини неявки з поважних причин.

Крім того, суд звертає увагу, що ухвалою від 13.11.2015 провадження у справі було зупинено на надано сторонам строк для примирення до 25.12.2015.

Отже, суд вживав заходів для примирення подружжя і оскільки було встановлено, що подальше спільне життя подружжя суперечить їх інтересам, суд ухвалив заочне рішення про розірвання шлюбу.

Жодних доказів, що мають істотне значення для вирішення справи, тобто доказів, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача, відповідач не надала, а тому підстави для скасування заочного рішення відсутні.

З огляду на викладене, заяву про перегляд заочного рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 18.03.2016 належить залишити без задоволення.

Керуючись статтями 228-232 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 18 березня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Л. В. Шевченко