Справа № 354/466/16-ц
Провадження по справі № 2/354/316/16
У Х В А Л А

06 вересня 2016 року м.Яремче

Яремчанський міський суд івано-Франківської області

в складі: головуючого - судді Гребик Л.В.

секретаря Грицюк М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Яремче цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної казначейської служби України в м.Яремче про стягнення втраченого заробітку за час відсторонення від посади у сумі 12 815, 30 грн. за рахунок коштів Державного бюджету України,-

в с т а н о в и в :

Позивачка звернулася до суду з вищевказаним позовом.

Із змісту позовної заяви вбачається, що позивачка звернулась до суду із цивільним позовом до Управління Державної казначейської служби України в м.Яремче про стягнення втраченого заробітку за час відсторонення від посади у сумі 12 815, 30 грн. за рахунок коштів Державного бюджету України.

Як на правову підставу позову позивачка посилається на те, що Ухвалою колегії суддів судової плати у кримінальних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 24.02.2016 року скасовано вирок Яремчаського міського суду від 15.08.2013 року та ухвалу Апеляційного суду Івано-Франківської області від 05.02.2014 року, а кримінальну справу про обвинувачення її за ч.1 ст.368 КК України закрито на підставі п.2 ст.6 КПК України (в редакції 1960 року) та норми Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду».

В судове засідання позивачка не прибула, звернувшись з клопотанням про розгляд справи у її відсутності. Належним чином повідомлений представник відповідача також в судове засідання не прибув.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що провадження у справі підлягає закриттю, виходячи із наступних підстав.

Пунктом 1 статті 1 Закону передбачено, що відповідно до положень Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» підлягає відшкодуванню шкода, завдана громадянинові внаслідок незаконного засудження, незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують права громадян.

Відповідно до ст.2 Закону право на відшкодування шкоди в розмірах і в порядку, передбачених цим Законом, виникає у випадках: 1) постановлення виправдувального вироку суду ; 1-1) встановлення в обвинувальному вироку суду чи іншому рішенні суду (крім ухвали суду про призначення нового розгляду) факту незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують чи порушують права та свободи громадян, незаконного проведення оперативно-розшукових заходів; 2) закриття кримінального провадження за відсутністю події кримінального правопорушення, відсутністю у діянні складу кримінального правопорушення або невстановленням достатніх доказів для доведення винуватості особи у суді і вичерпанням можливостей їх отримати; 4) закриття справи про адміністративне правопорушення. Право на відшкодування шкоди, завданої зазначеними у статті 1 цього Закону оперативно-розшуковими заходами, виникає у випадках, передбачених пунктом 1-1 частини першої цієї статті, або за умови, що протягом шести місяців після проведення таких заходів не було розпочате кримінальне провадження за результатами цих заходів.

Статтею 3 Закону передбачено, що у наведених в статті 1 цього Закону випадках громадянинові відшкодовуються (повертаються), зокрема, заробіток та інші горошові доходи, які він втратив внаслідок незаконних дій.

Відшкодування шкоди у випадках, передбачених пунктами 1, 3, 4 і 5 статті 3 цього Закону, провадиться за рахунок коштів державного бюджету (ст.4 Закону).

Відповідно до ст.12 Закону розмір відшкодовуваної шкоди, зазначеної в пунктах 1, 3, 4 статті 3 цього Закону, залежно від того, який орган провадив слідчі (розшукові) дії чи розглядав справу, у місячний термін з дня звернення громадянина визначають відповідні органи, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратура і суд, про що виносять постанову (ухвалу). Якщо кримінальне провадження закрито судом при розгляді кримінальної справи в апеляційному або касаційному порядку, зазначені дії провадить суд, що розглядав справу у першій інстанції. У разі незгоди з винесеною постановою (ухвалою) про відшкодування шкоди громадянин відповідно до положень цивільного процесуального законодавства може оскаржити постанову до суду, а ухвалу суду - до суду вищої інстанції в апеляційному порядку.

Заяву про оскарження постанови про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, чи прокуратури, на вибір громадянина може бути подано до суду за місцем його проживання або за місцезнаходженням відповідного органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, чи прокуратури. Сторони в цих справах звільняються від сплати судових витрат (ст.14 Закону).

Отже, нормами Закону встановлено певний порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду, в тому числі про стягнення втраченого заробітку за час відсторонення від посади, який включає в себе, по-перше, звернення громадянина, у даному випадку, до суду, який розглядав кримінальну справу у першій інстанції, який визначає розмір відшкодовуваної шкоди, про що виносить ухвалу, яка може бути оскаржена до суду вищої інстанції в апеляційному порядку.

Таким чином, справа за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної казначейської служби України в м.Яремче про стягнення втраченого заробітку за час відсторонення від посади у сумі 12 815, 30 грн. за рахунок коштів Державного бюджету України, не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Згідно п.1 ч.1 ст.205 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

За таких обставин, суд приходить до висновку про наявність підстав для закриття провадження у справі, оскільки спірні правовідносини у цій справі щодо стягнення втраченого заробітку за час відсторонення від посади у сумі 12 815, 30 грн. за рахунок коштів Державного бюджету України не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 205, 209, 210 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

провадження в справі за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної казначейської служби України в м.Яремче про стягнення втраченого заробітку за час відсторонення від посади у сумі 12 815, 30 грн. за рахунок коштів Державного бюджету України закрити в зв'язку з тим, що справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подачі апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'яти днів з дня її проголошення через Яремчанський міський суд. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: ОСОБА_2