ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
провадження № 2-р/753/28/16
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" жовтня 2016 р. Дарницький районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді КАЛІУШКА Ф.А.

при секретарі СЕМЕНЧЕНКО Я.А.

за участю

представника позивача 2 ОСОБА_1;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_2 про роз'яснення рішення Дарницького районного суду м. Києва від 27 січня 2016 року у справі №753/17438/15 (2/753/1063/16) за позовом ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні майном шляхом вселення та визначення порядку користування квартирою

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернулась до суду із заявою про роз'яснення рішення Дарницького районного суду м. Києва від 27 січня 2016 року у справі №753/17438/15 (2/753/1063/16), у якій просить роз'яснити їй резолютивну частину рішення щодо його виконання в частині конкретизації приміщень у які має відбутись вселення позивачів.

В судовому засіданні представник позивача 2 - ОСОБА_4 заперечила проти задоволення заяви з підстав зрозумілості прийнятого судом рішення. Заявник та позивач 1 у судове засідання не з'явились, своїх представників не направили, будучи повідомленими про час, дату та місце його проведення. Проте, відповідно до ч. 3 ст. 221 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України) неявка осіб, які брали участь у справі не перешкоджає розгляду питання про роз'яснення рішення суду.

Заслухавши пояснення представника позивача 2, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи, викладені в заяві про роз'яснення рішення, суд приходить до висновку, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 27 січня 2016 року позовні вимоги задоволено частково, вселено ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у квартиру АДРЕСА_1 та розподілено судові витрати. В частині заявлених вимог щодо встановлення порядку користування квартирою позивачам було відмовлено.

Частиною 1 ст. 221 ЦПК України встановлено, якщо рішення суду є незрозумілим для осіб, які брали участь у справі, або для державного виконавця, суд за їхньою заявою постановляє ухвалу, в якій роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст. А ч. 2 цієї статті визначено, що подання заяви про роз'яснення рішення суду допускається, якщо воно ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до примусового виконання.

В свою чергу пунктом 21 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року встановлено, що відповідно до статті 221 ЦПК роз'яснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

При цьому, суд зазначає, що рішення суду повинно бути зрозумілим. Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення. В заяві про роз'яснення рішення зазначається, що саме у резолютивній частині рішення є незрозумілим, в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання. Роз'яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов'язкового характеру для виконання рішення.

Підставою подання до суду заяви про роз'яснення рішення є незрозумілість заявником порядку виконання судового рішення в частині конкретизації приміщень у які має відбутись вселення позивачів.

Водночас, з рішення Дарницького районного суду м. Києва від 27 січня 2016 року, зокрема з його резолютивної частини, вбачається, що воно є чітким, зрозумілим та не припускає кілька варіантів тлумачення. Натомість, фактично заявником ставиться питання про роз'яснення їй способу та порядку виконання рішення суду в частині встановлення порядку користування нерухомим майном, але у цій частині вимог позивачам було відмовлено, а відтак заява про роз'яснення рішення задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст. 221 Цивільного процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_2 про роз'яснення рішення Дарницького районного суду м. Києва від 27 січня 2016 року у справі №753/17438/15 (2/753/1063/16) - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається Апеляційному суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

СУДДЯ: КАЛІУШКО Ф.А.