йСправа № 304/560/16-ц Провадження № 2/304/241/2016
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

08 липня 2016 року м. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого - судді Амаровича В. П.,

при секретарі Ковач М.Ф.,

з участю позивачки ОСОБА_1,

представника позивачки ОСОБА_2,

відповідача ОСОБА_3,

представника відповідача ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про усунення перешкод в користуванні житлом та вселення, -

В С Т А Н О В И В :

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з вищезазначеним позовом.

До початку розгляду справи по суті відповідач за первісним позовом ОСОБА_3 подав зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 про визнання її такою, що втратила право користування житловим будинком № 9 по вул. Гагаріна у м. Перечин Закарпатської області і заявив клопотання про звільнення його від сплати судового збору за подання такої, посилаючись на скрутне матеріальне становище, зокрема, що не працевлаштований, а єдиним джерелом доходу є соціальна допомога сину-інваліду.

У судовому засіданні ОСОБА_3 та його представник за довіреністю М3леса М.В. клопотання про звільнення від сплати судового збору підтримали.

ОСОБА_1 та її представник - адвокат ОСОБА_2 заперечили проти цього клопотання як необґрунтованого.

Заслухавши думку учасників процесу, перевіривши надані докази, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Норма аналогічного змісту міститься і у ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», згідно якої враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

ОСОБА_3 як на підставу для відстрочки сплати судового збору посилається на поганий матеріальний стан, так як він є безробітним, має на утриманні дитину-інваліда, а єдиним джерелом доходу в даний час є соціальна допомога, при цьому пояснивши, що його дружина працює вчителем і отримує заробітну плату.

Разом з цим, в пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року розяснено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, клопотання про звільнення від сплати судового збору не може бути задоволено, оскільки наведені заявником обставини не можуть бути підставою для звільнення від сплати судового збору.

Подана зустрічна позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки відповідно до положень ч. 5 ст. 119 ЦПК України до такої не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року «Про судовий збір», який набрав чинності 01 листопада 2011 року. При цьому з 01 вересня 2015 року набули чинності зміни до вказаного Закону України щодо сплати судового збору на підставі Закону України від 22 травня 2015 року.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру судовий збір справляється в розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, що становить 551 грн. 20 коп., який необхідно сплатити за наступними реквізитами:

р/р 0195

,

МФО 812016

Банк одержувача: ГУДКСУ у Закарпатській області

Одержувач: УДКСУ у Перечинському районі 22030001.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Тому, керуючись ст. 121 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим будинком залишити без руху і надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали та розяснити, що в разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: ОСОБА_5