Єдиний унікальний номер: 448/784/16-ц
Провадження № 2/448/319/16
Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

28.07.2016 року Мостиський районний суд Львівської області в складі:

головуючого - судді Стецика Я.Є.,

при секретарі - Тхір О.Т.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Мостиська цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Раденицької сільської ради Мостиського району, треті особи - ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, приватний нотаріус Мостиського районного нотаріального округу ОСОБА_8, Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області та Мостиська районна державна адміністрація Львівської області, про визнання права власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В:

02.07.2016р. позивачка звернулася до суду із зазначеним позовом, покликаючись на те, що її батькові ОСОБА_9, який помер 29.09.2015 року належало будинковолодіння по вул.Садовій, 89 в с.Раденичі Мостиського району Львівської області.

Зазначає, що батько за життя своїм майном не розпорядився. Спадкоємцями за законом вказаної спадщини, окрім неї, є її (позивачки) мати ОСОБА_7 та рідні брати ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_3 та ОСОБА_5, проте такі у встановлений законом строк від своїх часток у спадщині відмовились та на спадкове майно ОСОБА_9 не претендують.

Вказує, що після смерті батька ОСОБА_9 спадщину прийняла, так як своєчасно звернулася в нотаріальну контору із заявою про її прийняття. Однак, у зв'язку з тим, що на будинковолодіння немає правовстановлюючих документів, позбавлена можливості в позасудовому порядку отримати документ про право власності на таке.

З огляду на наведені обставини просить суд ухвалити рішення, яким визнати за нею (позивачкою) право власності на зазначене будинковолодіння в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_9

Позивачка в судове засідання не зявилася, а надіслала заяву, в якій вказала, що позовні вимоги підтримує та просить суд розглянути справу за її відсутності.

Представник відповідача Раденицької сільської ради Мостиського району в судове засідання не зявився, а подав заяву, в якій зазначив, що проти позову не заперечує та просить розглянути справу у його відсутності.

Треті особи ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_3 та ОСОБА_5 в судове засідання не зявились, а надіслали заяви, в яких зазначили, що не заперечують щодо задоволення позовних вимог позивачки, так як на спірне спадкове майно не претендують, та просять розглянути справу за їх відсутності.

Треті особи ОСОБА_1 і ОСОБА_7 були своєчасно і належним чином повідомлені про час і місце розгляду справи, однак в суд не зявилися і не повідомили про причини своїх неявок, а також не надіслали клопотань про відкладення розгляду справи.

Третя особа приватний нотаріус Мостиського районного нотаріального округу ОСОБА_8 в судове засідання не зявився, а надіслав копію спадкової справи за №186/2016, заведеної після смерті ОСОБА_9, який помер 29.09.2015 року.

Представник третьої особи Мостиської РДА Львівської області в судове засідання не з'явився, а надіслав заяву, в якій вказав, що вирішення спору покладає на розсуд суду та просить розглянути справу за його відсутності.

Представник третьої особи Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області був своєчасно і належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи, однак в суд не зявився і не повідомив про причину своєї неявки, а також не надіслав клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно ч.2 ст.197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підставний та підлягає частковому задоволенню з таких міркувань.

Згідно ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Способом захисту цивільних прав та інтересів згідно ст.16 цього ж Кодексу може бути, зокрема, визнання права.

Судом встановлено, що будинковолодіння по вул.Садовій, 89 в с.Раденичі Мостиського району Львівської області відносилося до суспільної групи «робітничий двір». Таке збудовано у 1970 році подружжям ОСОБА_9 (ОСОБА_9 та ОСОБА_7) за час їхнього подружнього життя і, відповідно, було обєктом права їх спільної сумісної власності. Частка кожного з них як співвласника складала відповідно по 1/2 ідеальній частині такого.

Статтею 60 СК України визначено, що майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляду за дітьми, хвороба, тощо) самостійного заробітку ( доходу).

29.09.2015 року відкрилась спадщина внаслідок смерті ОСОБА_7 ОСОБА_10 ОСОБА_9 за життя своїм майном не розпорядився. До складу спадкового майна, що залишилось після його смерті, входила 1/2 частина спірного будинковолодіння, що належала йому як співвласнику у спільній сумісній власності подружжя.

Згідно ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст.1217 ЦК України).

Відповідно до ч.1 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Спадкоємцями першої черги спадкування за законом вказаної спадщини є дружина спадкодавця - ОСОБА_7, третя особа у справі, а також діти спадкодавця: позивачка ОСОБА_1О та ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_3 і ОСОБА_5, треті особи у справі.

Згідно ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Позивачка ОСОБА_1 у встановленому законом порядку прийняла спадщину (1/2 частину спірного будинковолодіння), яка відкрилася внаслідок смерті її батька ОСОБА_9, так як у визначений законом строк звернулася в нотаріальну контору із заявою про її прийняття.

У ст.1269 ЦК України зазначається, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкодавцем особисто.

Інші спадкоємці першої черги спадкування за законом ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_3, ОСОБА_5, ОСОБА_1, діти спадкодавця, і ОСОБА_7 (дружина спадкодавця) відмовились від належних їм часток у спадщині в користь позивачки ОСОБА_1, що підтверджується копією спадкової справи за №186/2016.

Частиною 2 ст.1274 ЦК України передбачено, що спадкоємець за законом має право відмовитися від прийняття спадщини на користь будь-кого із спадкоємців за законом незалежно від черги.

З матеріалів справи вбачається, що позивачка ОСОБА_1 не може в позасудовому порядку оформити право власності на частку (1/2) спірного будинковолодіння, оскільки на таке відсутній правовстановлюючий документ.

Вказані обставини підтверджуються: заявою позивачки; заявою представника відповідача Раденицької сільської ради Мостиського району Львівської області; заявою представника третьої особи Мостиської РДА Львівської області; заявами третіх осіб - ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_3 та ОСОБА_5; копією свідоцтва про смерть ОСОБА_9; копією спадкової справи №186/2016, заведеної після смерті ОСОБА_9; копією свідоцтва про народження та паспорта позивачки; довідкою з КП «Мостиське РБТІ»; довідками з Раденицької сільської ради Мостиського району.

Практика Верхового Суду України (п.23 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 року ) при розгляді справ даної категорії вказує на те, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розгляду не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Оскільки у даному випадку питання про право позивачки на спадщину не може бути вирішено в нотаріальному порядку шляхом видачі свідоцтва про право на спадщину у зв'язку з вищевикладеними обставинами, тому це питання повинно бути вирішено у судовому порядку шляхом визнання права власності на вищевказане спадкове майно за позивачкою у порядку спадкування за законом.

Згідно ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданих відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст.ст.59-60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, а обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Крім того, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Докази мають бути належними і допустимими у відповідності до вимог ст.ст.58-59 ЦПК України.

Своїми процесуальними правами позивачка ОСОБА_1 розпорядилася на власний розсуд.

У відповідності до положень ст.214 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема, питання: чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються..

Підсумовуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що підстав для визнання за позивачкою ОСОБА_1 у порядку спадкування за законом після смерті батька - ОСОБА_9 права власності на спірне будинковолодіння в цілому немає, оскільки такий не був власником зазначеного будинковолодіння в цілому, а лише його 1/2 частини, бо інша (1/2) частина цього ж будинковолодіння належить ОСОБА_7, дружині спадкодавця, як майно спільної сумісної власності подружжя, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню частково.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 15, 16, 328, 1218, 1261, 1274, 1269 ЦК України, ст.ст. 10, 11, 57-60, 208, 209, 214-215, 218 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задоволити частково.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, право власності на 1/2 ідеальну частину житлового будинку та господарських будівель і споруд, що розташовані за адресою: с.Раденичі, вул. Садова, 89 Мостиського району Львівської області, в порядку спадкування за законом після смерті батька - ОСОБА_9, який помер 29.09.2015 року.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Апеляційного суду Львівської області шляхом подання апеляційної скарги через Мостиський районний суд в 10-денний строк з дня проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя підпис ОСОБА_11

З оригіналом згідно:

Суддя Я. Є. Стецик

Рішення набрало законної сили

«__»__________________20___ р.

Суддя Я. Є. Стецик