У Х В А Л А

Іменем України

23 листопада 2016 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Журавська О.В., перевіривши виконання вимог ст.ст. 119-120 ЦПК України за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Державний нотаріус Першої київської державної нотаріальної контори Дубенко Анастасія Олександрівна про визнання права на спадщину, суд, -

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, третя особа: Державний нотаріус Першої київської державної нотаріальної контори Дубенко Анастасія Олександрівна про визнання права на спадщину.

Перевіривши позовну заяву й додані до неї матеріали, суд приходить до висновку, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки, не відповідає вимогам статті 119 ЦПК України, з таких підстав.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру та згідно ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України, ціна позову визнається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивач звернувся до суду з позовом майнового характеру, однак у позовній заяві позивачем не визначено ціну позову на момент звернення до суду з даною заявою, оскільки не вказано дійсну вартість майна, яке підлягає спадкуванню та не сплачено судовий збір щодо вимог майнового характеру в належному розмірі, що оцінюється судом критично з огляду на наступне.

Відповідно до положень п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, ціна позову є обов'язковим елементом позовної заяви майнового характеру.

Згідно роз'яснень п. 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 р. №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд (частина друга статті 80 ЦПК). Остаточне визначення в процесі розгляду справи ціни позову (дійсної вартості спірного майна), а отже, і суми судового збору, здійснюється судом із наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору.

Законом України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Водночас, керуючись положеннями п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, обов'язок сторони - визначити ціну позову щодо вимог майного характеру.

З оглянутих матеріалів справи, у суду відсутні дані, щоб визначити можливу ціну позову та розмір судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 119 і 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк на усунення недоліків.

Вищевикладене дає підстави для висновку, що позовна заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку на їх усунення.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Державний нотаріус Першої київської державної нотаріальної контори Дубенко Анастасія Олександрівна про визнання права на спадщину - залишити без руху, надавши строк на усунення недоліків протягом п'яти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: