РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/5336/16-ц

пр. № 2/759/3220/16

08 липня 2016 року Святошинський районний суд м. Києва

в складі: головуючого Морозова М.О.

при секретарі Самчик І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: Головне управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Київської міської ради про визнання за нею права власності на спадкове майно у вигляді квартири АДРЕСА_1 смерті її чоловіка ОСОБА_4.

При цьому, посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік ОСОБА_4, після смерті якого відкрилась спадщина на майно у вигляді кооперативної квартири АДРЕСА_1, що знаходиться в ЖБК «Київ-5», право власності на яку її чоловік не встиг при житті належним чином зареєструвати. Спадкоємцями померлого ОСОБА_4 є вона, його дружина, та син ОСОБА_3 Для вступу у спадщину за законом та з метою отримання свідоцтва про право на спадщину за законом вона звернулася до Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори. Син померлого ОСОБА_3 відмовився від прийняття спадщини на користь своєї матері ОСОБА_1 Однак, вона отримала постанову державного нотаріуса Черноморченко О.В. від 23.02.2016 р. за №794/02031 про відмову у вчиненні нотаріальних дій, оскільки право власності на спадкове майно не було належним чином оформлене спадкодавцем за його життя. За життя спадкодавець ОСОБА_6, будучи членом ЖБК «Київ-5», володів та розпоряджався квартирою АДРЕСА_1, виплативши за неї весь пай, і був фактично єдиним власником спадкового майна, хоча при житті свідоцтво про право власності на житло не отримав. Відмовою державного нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на вказану квартиру порушуються її права як спадкоємця за законом щодо успадкування майна і вона позбавлена права в позасудовому порядку отримати право власності на спадкове майно.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та її представник позов підтримали.

Третя особа ОСОБА_3 проти задоволення позову не заперечує, пояснивши, що підтверджує факти, викладені у позовній заяві.

Представник відповідача Київської мвської ради в судове засідання не з'явився, належним чином про час, місце слухання справи відповідач повідомлявся, представник відповідача подав письмові пояснення на позов та просить проводити розгляд справи без його участі, тому суд, враховуючи думку позивача, її представника, третьої особи, матеріали та обставини справи, вважає за можливе вирішити спір без участі представника відповідача.

Представник третьої особи Головного управління юстиції у м. Києві в судове засідання не з'явився, третя особа належним чином про час, місце слухання справи повідомлялася, тому суд, враховуючи думку позивача, її представника, третьої особи ОСОБА_3, матеріали та обставини справи, вважає за можливе вирішити спір без участі представника вказаної третьої особи.

Суд, вислухавши пояснення позивача, представника позивача, третьої особи, з'ясувавши обставини справи, дослідивши письмові докази по справі, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з слідуючих підстав.

Судом встановлено, що спірним спадковим майном є двокімнатна квартира АДРЕСА_1, в якій був зареєстрований та проживав з 1981 р. до моменту смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 разом з членами сім'ї-дружиною ОСОБА_1, сином ОСОБА_3, й квартира знаходиться в ЖБК «Київ-5». ОСОБА_7, будучи членом даного кооперативу, повністю сплатив 11.05.1992 р. суму паєнакопичення в розмірі 6559, 19 крб. 04.12.2008 р. позивач по справі ОСОБА_1, яка є дружиною покійного ОСОБА_4, після смерті свого чоловіка подала заяву в Дванадцяту Київську державну нотаріальну контору про прийняття нею спадщини, а інший спадкоємець покійного ОСОБА_4-його син ОСОБА_3 подав заяву про відмову від належного йому спадкового майна після смерті його батька на користь дружини померлого ОСОБА_1 Між тим, незважаючи на те, що була заведена спадкова справа №3436/08, позивачу по справі по її заяві від 04.12.2008 р. свідоцтво про право на спадщину за законом на квартиру не було видано, бо державним нотаріусом цієї нотаріальної контори Черноморченко О.В. у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на вказану квартиру було відмовлено постановою від 23.02.2016 р. у зв'язку з відсутністю реєстрації права власності за померлим на зазначену квартиру (а.с.5-17).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права і обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинялися внаслідок його смерті.

Згідно ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Згідно ст. 1298 ЦК України свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини.

Даний порядок передбачений також Законом України «Про нотаріат».

Виходячи з положень ЦК України, ОСОБА_1, як дружина спадкодавця ОСОБА_4, прийняла спадщину після смерті свого чоловіка, бо подала заяву в нотаріальний орган про прийняття спадщини.

Суд, дослідивши всі обставини справи, оцінивши зібрані та надані суду докази в їх сукупності, прийшов до висновку про правомірність позовних вимог, що стосуються визнання за позивачем по справі, як спадкоємцем за законом першої черги, права власності на спадкове майно померлого ОСОБА_4 у вигляді квартири.

Згідно ч.1 ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.

Згідно ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Згідно ч.3 ст. 384 ЦК України у разі викупу квартири член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником.

Як роз'яснено п. 5-1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 вересня 1987 р. №9 «Про практику застосування судами законодавства про житлово-будівельні кооперативи» (з подальшими змінами та доповненнями), член ЖБК, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, надану йому в користування, набуває права власності на квартиру і вправі розпоряджатися нею на свій розсуд.

Як роз'яснено п.п.б) п.11 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 1995 р. №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», слід враховувати, що при повному внесенні пайових внесків за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані члену житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства у особи, яка має право на частку в пайових внесках, виникає право власності на відповідну частку квартири, дачі, гаража чи іншої будівлі.

Як роз'яснено п. 8 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування», якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди.

У суду немає підстав не задовольняти вищевказані позовні вимоги. ОСОБА_1 подала заяву про прийняття спадщини до державної нотаріальної контори, але державним нотаріусом не було видано відповідне свідоцтво про право на спадщину за законом, а навпаки, відмовлено у видачі відповідного свідоцтва. Вказане підтверджується копією витребуваної судом спадкової справи №3436/08, заведеної Дванадцятою Київською державною нотаріальною конторою 04.12.2008 (а.с.52-82).

Суд вважає дії державного нотаріуса не відповідаючими діючому законодавству України, тому визнання права власності на спірну квартиру в порядку спадкування за законом повинно відбуватись у судовому порядку. Позивач по справі позбавлена права отримати свідоцтво про право на спадщину по закону як спадкоємець іншим шляхом при наявності спору про це.

Як роз'яснено в п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 січня 1992 року «Про судову практику в справах за скаргами на нотаріальні дії або відмову в їх вчиненні» (із змінами та доповненнями), при вирішенні справ за скаргами на нотаріальні дії, пов'язані з посвідченням угод щодо володіння, користування або розпорядження жилими будинками, будівлями і приміщеннями або відмовою в цьому, судам, зокрема, належить виходити з того, що після повного внесення членом житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства внеску за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому в користування, викупу наймачем (придбання на інших підставах) жилого приміщення в будинку державного чи громадського житлового фонду вони стають власниками зазначених приміщень чи будівель.

Як роз'яснено в п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкуванняі», у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Позивач по справі не погодилася з діями нотаріуса і фактично оскаржила постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії в судовому порядку, що є її правом.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 328, 384, 392, 1217, 1218, 1258, 1261, 1262, 1268-1270, 1273-1275, 1276, 1296, 1298 ЦК України, ст.ст. 10, 60, 212, 214, 215 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право приватної власності на квартиру АДРЕСА_1, що знаходиться в Житлово-будівельному кооперативі «Київ-5», в порядку спадкування за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 її чоловіка ОСОБА_4.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду міста Києва через районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у розгляді справи, але були відсутні в судовому засіданні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційні скарги на рішення суду протягом десяти днів з дня отримання копій цього рішення.

Суддя