Справа № 752/5334/16-ц
Провадження №: 2/752/3274/16
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2016 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Ладиченко С.В., при секретарі Рожок В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

в с т а н о в и в :

у квітні 2016 року позивач звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, мотивуючи свої вимоги тим, що між нею та ОСОБА_2 13 жовтня 1995 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Голосіївського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 1145 зареєстровано шлюб.

Від шлюбу мають дітей - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2.

В обґрунтування позовної заяви зазначає, з 1999 р. позивач спільно з відповідачем почали проживати у м. Чонан, Республіка Корея, де працювали , вели спільне господарство, а також народилися діти. Поряд з тим у родині, з 2007 року почалися постійні сварки та нерозуміння один одного. З боку відповідача все частіше почало проявлятися зневажливе ставлення до позивача, яке переросло в постійне насилля над позивачем та призвело до того, що позивач зараз є інвалідом І групи.

На момент звернення до суду з позовною заявою, ведення між позивачем та відповідачем спільного господарства та сумісне проживання припинено,та за глибоким переконанням позивача подальшого сенсу підтримувати сімейні відносини немає.

Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав та просив задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні позов визнала та не заперечувала проти його задоволення.

Вивчивши надані письмові докази у сукупності, суд дійшов висновку, що заявлений позов є законним, обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню у повному обсязі з наступних підстав.

У судовому засіданні встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 13 жовтня 1995 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Голосіївського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 1145 (а.с. 4).

Згідно ч. 3 ст. 105 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Як вбачається з позовної заяви, сторони не підтримують шлюбних відносин, позивач примирення не бажає, заперечує проти подальшого збереження шлюбу.

Враховуючи особливий характер сімейних відносин, зважаючи на норми ст.ст. 111, 112 СК України, так як фактично шлюбні відносини між подружжям припинені, суд вважає примирення сторін неможливим. Оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження сім'ї є неможливим і суперечить інтересам позивача, позовні вимоги позивача підлягають задоволенню.

Згідно ч. 2 ст. 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Керуючись ст.ст. 105, 110, 111, 112 СК України, ст.ст. 10, 57-61, 88, 208, 209, 212-215, 218 ЦПК України, -

в и р і ш и в:

позов- задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 13 жовтня 1995 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Голосіївського районного управління юстиції у м. Києві, за актовим записом № 1145, між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - розірвати.

Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Голосіївський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя С.В. Ладиченко