Справа № 211/4572/15-ц
Провадження № 2/211/306/16
Р і ш е н н я

і м е н е м У к р а ї н и

18 липня 2016 року Довгинцівський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Бардін О. С.

при секретарі Мариненко Е.П.

за участю: позивач ОСОБА_1

відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3,

ОСОБА_4

представника відповідача ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про відшкодування матеріальних збитків та моральної шкоди, завданих затопленням квартири,

в с т а н о в и в:

позивач звернулася до суду 23 липня 2015 року з позовом вказавши, що вона проживає в належній їй квартирі АДРЕСА_1. Поверхом вище в квартирі № 49 проживає відповідач ОСОБА_2

31 березня 2015 року о 00-30 годині сталося затоплення її квартири з квартири та вини відповідача, який не прослідкував за справністю шлангу до зливного бачка, що підтверджується актом комісії ТзОВ «Комбінат благоустрою».

Внаслідок затоплення були пошкоджені стеля, стіни та підлога в кухні, коридорі та спальній кімнаті, вийшла з ладу частина електропроводки. Попередньо сума збитку складає 10000 грн. Відповідач добровільно відшкодовувати завдану їй шкоду відмовляється.

Крім того їй була завдана і моральна шкода, яка полягає в душевних стражданнях, яких вона зазнала у звязку із знищенням і пошкодженням її майна та від спілкування з відповідачем, оскільки останній є особою, який веде антисоціальний спосіб життя, неодноразово притягався до кримінальної та адміністративної відповідальності.

Позивач просить стягнути з відповідача суму завданих внаслідок затоплення збитків у розмірі 10000 грн. та моральну шкоду у розмірі 5000 грн.

Ухвалою суду від 30 травня 2016 року залучено до участі у справі в якості співвідповідачів власників квартири АДРЕСА_2 та ОСОБА_6 (а.с. 49).

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 Г,Д. позов підтримала з підстав, викладених у позовній заяві, на задоволенні заявлених вимог наполягала.

Суду пояснила, що затоплення відбулося 10 березня 2015 р., вона піднялась до відповідачів та показала як біжить холодна вода зі стелі. Коли вона перший раз піднялася, господиня прибирала воду. Акт був складений в кінці місяця.

Відповідачі ОСОБА_2, ОСОБА_3 ОСОБА_4 та представник відповідача ОСОБА_5 заявлені вимоги не визнали з підстав, викладених в запереченнях, просили в задоволенні позову відмовити.

Відповідач ОСОБА_2 суду пояснив, що це було в січні місяці з 13 на 14. У них лопнув шланг на бачку, вода хлинула у ванній кімнаті. Його розбудила жінка і він перекрив воду. Позивачка заходила та бачила, що він прибирає воду, однак тоді у неї претензій не було. В квартирі позивача давно не робився ремонт, який вона хоче зробити за його рахунок.

Відповідач ОСОБА_3 суду пояснила, що затоплення було з 14 на 15 січня 2015 р., вона почула шум води, побачила шланг, який лопнув, розбудила чоловіка. Тут прийшла ОСОБА_1, сказала, що нічого страшного, претензій вона не має. Пізніше був складений акт, вона підписала, що лопнув шланг. До квартири позивачки вона не заходила, її ніхто не запрошував та до квартири її не впускали.

Відповідач ОСОБА_4 суду пояснила, що затоплення було з 13 на 14 січня 2015 р. Почули шум води, розбудили вітчима, перекрили воду. Приходила позивачка, сказала, щоб вони швидко все прибрали і у неї претензій немає. В кевартирі позивача все від старості сире.

Вислухавши сторони, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенн.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 на праві приватної спільної сумісної власності належить ? частини квартири АДРЕСА_3 (а.с.4 копія витягу). Інша ? частка квартири належить ОСОБА_7 (а.с.21-23 інформаційна довідка).

Згідно акту комісії ТзОВ «Комбінат благоустрою» від 31 березня 2015 року при огляді квартири АДРЕСА_1 по факту затоплення вказаної квартири встановлено - затічні плями на стелі, по стінкам санвузлу, а також затікання по електропроводці (не працює вимикач), затічні плями в коридорі на стелі та по стінам, електропроводка не працює, затікання по стіні кімнати, суміжної з кухнею, по електропроводці (не працює), затікання по стіні кухні, по стіні суміжної із санвузлом, затікання на стелі (а.с. 7 копія акту).

Згідно договору купівлі-продажу від 02 липня 2002 року, власниками квартири АДРЕСА_4 є ОСОБА_3 та ОСОБА_6 (а.с. 43,44 копія договору, реєстраційного посвідчення), відповідач ОСОБА_2 зареєстрований за вказаною адресою (а.с. 14 адресна довідка).

Способи захисту цивільних прав та інтересів передбачені ст. 16 ЦК України.

Відповідно до положень ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

За змістом зазначеної норми закону у правовідносинах по відшкодуванню шкоди діє презумпція вини заподіювача шкоди. Обов'язок доказування наявності шкоди та її розміру покладається на позивача, відсутність вини у заподіянні шкоди повинен довести відповідач. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Згідно зі ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Відповідно до ст.ст. 57, 58 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Належними доказами є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

У постанові від 03 грудня 2014 року №6-183цс14 Верховний Суд України дійшов правового висновку, що в цивільному процесі законом не покладається на позивача обов'язок доказування вини відповідача в заподіянні шкоди, він лише повинен доказати факт заподіяння такої шкоди відповідачем та її розмір.

Суд вважає встановленим факт затоплення квартири позивача, що підтверджується вказаним вище актом і не заперечується відповідачами.

Для визначення розміру майнової шкоди, завданої затопленням 31 березня 2015 р. квартири АДРЕСА_3 за заявою позивача 02 березня 2016 року винесена ухвала суду про призначення будівельно-технічної експертизи (а.с.28 - ухвала).

Згідно повідомленню судового експерта ОСОБА_8 від 11.05.2016 р. в звязку з тим, що станом на 11.05.2016 р. оплата на рахунок експерта не надходила, ухвала суду від 02.03.2016 р. залишена без виконання (а.с. 34 повідомлення).

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 відмовилася від допиту свідків та від проведення експертизи для визначення розміру збитків, доказів на обґрунтування заявленої нею суми матеріального збитку - 10000 грн. не надала.

Таким чином суд позбавлений обґрунтовано визначити розмір майнової шкоди, заподіяної позивачу внаслідок затоплення її квартири відповідачами, тому заявлені вимоги в цій частині задоволенню не підлягають.

Що стосується позовних вимог про відшкодування моральної шкоди, завданої залиттям квартири, то вони підлягають частковому задоволенню.

Відповідно ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала за наявності її вини .

Частиною 3 статті 23 ЦК України встановлено, що моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральну шкоду, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення, а також вимоги розумності та справедливості.

Факт затоплення квартири позивача судом встановлений і тому суд вважає, що позивачеві була завдана моральна шкода, так як вона зазнала моральних страждань в зв'язку з затопленням квартири.

З урахуванням вищевказаного, суд вважає за необхідне стягнути моральну шкоду в сумі 500 грн.

Згідно ч. 3 ст. 88 ЦПК України якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог.

Позивачем при подані позову не сплачено судовий збір, тому він стягується з відповідачів на користь держави в сумі 551,20 грн. (за вимогою немайнового характеру).

Керуючись ст.ст.1166, 1167 ЦК України, ст.ст.10,60,88,212 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Стягнути солідарно з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в сумі 500 (пятсот) гривень.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави витрати по справі судовий збір в сумі 275 (двісті сімдесят пять) гривень 60 копійок.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь держави витрати по справі судовий збір в сумі 275 (двісті сімдесят пять) гривень 60 копійок.

В іншій частині в позові відмовити.

На рішення може бути подана апеляційна скарга в апеляційний суд Дніпропетровської області через Довгинцівський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя: ОСОБА_9