Справа №: 398/51/16-ц
У Х В А Л А

"26" січня 2016 р. Суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Петрова О.Ф., ознайомившись з матеріалами заяви комунального підприємства «Теплокомуненерго» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за житлово-комунальні послуги, -

В С Т А Н О В И В:

Комунальне підприємство «Теплокомуненерго» звернулось до Олександрійського міськрайонного суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за отримані житлово-комунальні послуги на загальну суму 12 001 грн. 63 коп. станом на 1 грудня 2015 року.

Відповідно до ст.ст. 95, 96 ЦПК України, судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, зокрема про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості.

Наявність спору про право (пункт 2 частини третьої статті 100 ЦПК України), яке є підставою для відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу, вирішується суддею у кожному конкретному випадку, виходячи із характеру та обґрунтованості заявленої матеріально-правової вимоги і документів, доданих до заяви.

Згідно п. 9 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження від 23.12.2011 р. № 14 наявність спору можна встановити відсутністю документів, що підтверджують наявність суб'єктивного права у заявника; документів, що підтверджують порушення суб'єктивного права або документів, що підтверджують виникнення права вимоги. Крім того, мають ураховуватися обставини, якщо із доданих документів вбачається, що боржник заперечує, не визнає або оспорює свій обов'язок перед заявником (кредитором); із доданих документів вбачається пропуск позовної давності. Така вимога може бути вирішена лише у позовному провадженні (частина третя статті 267 Цивільного кодексу України).

Наявність спору можна встановити відсутністю документів, що підтверджують наявність суб'єктивного права у заявника; документів, що підтверджують порушення суб'єктивного права або документів, що підтверджують виникнення права вимоги.

Крім того, мають ураховуватися обставини, якщо із доданих документів вбачається, що боржник заперечує, не визнає або оспорює свій обов'язок перед заявником (кредитором); із доданих документів вбачається пропуск позовної давності. Така вимога може бути вирішена лише у позовному провадженні (частина третя статті 267 Цивільного кодексу України.

Заявник звернувся до суду 12 січня 2016 року.

З особового рахунку боржника вбачається, що станом на 1 грудня 2012 року утворився борг на суму 4 995 грн. 39 коп. Заявлена до стягнення сума боргу виходить за межі позовної даності.

Отже, при розгляді справи в позовному провадженні боржник має право ставити питання про застосування позовної давності.

Крім того, в заяві про видачу судового наказу боржником зазначено ОСОБА_2. сестру власника квартири, а договір про постачання теплової енергії укладено з ОСОБА_3

Відповідно до вимог ст.ст. 100, 101 ЦПК України суддя ухвалою відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, якщо із наданих до суду документів вбачається спір про право.

Викладені обставини є підставою для відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу.

За змістом ст. 99 ЦПК України у разі відмови в прийнятті заяви про видачу судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. В разі предявлення стягувачем позову в порядку позовного провадження до боржника сума судового збору сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу зараховується до суми судового збору, встановленої за позовну заяву.

Враховуючи викладене та керуючись п. 2 ч. 3, ч. 4 ст. 100 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у прийнятті заяви комунального підприємства «Теплокомуненерго» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за житлово-комунальні послуги .

Відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник має право звернутися з тими самими вимогами у позовному провадженні.

Копію ухвали надіслати заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Кіровоградської області через Олександрійський міськрайонний суд протягом 5 денного строку з дня отримання її копії.

Суддя