27.01.2016 Справа № 756/8961/15-ц
унікальний № 756/8961/15-ц
провадження № 2/756/519/16
I М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
25 січня 2016 року Оболонський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді Маринченко М.М.‚
при секретарі Князік-Задорожній І.Д.,
розглянувши у відкритому судовому засiданнi в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи - Головне управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_2 про визнання права власності на 1/4 частини квартири в порядку спадкування за заповітом,
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Київської міської ради про визнання за нею права власності на 1/4 частини квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом.
Позовні вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла тітка позивача ОСОБА_3, яка згідно заповіту заповіла позивачу належну їй 1/2 частину квартири АДРЕСА_1. У спадковій справі, заведеній щодо майна ОСОБА_3, міститься також заява чоловіка ОСОБА_3 - ОСОБА_4 про відмову від отримання обов'язкової частки у спадщині. Проте рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 04.10.2005 року, яке набрало законної сили, визнано недійсною вказану заяву ОСОБА_4, а також визнано за ним право власності на 1/2 частину спадкового майна, а саме на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1. Вказаним рішенням суду не вирішено питання щодо визнання за позивачем права власності на 1/4 частину спірної квартири в порядку спадкування за заповітом. При цьому нотаріусом позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину з посиланням на відсутність правовстановлюючих документів на квартиру.
Посилаючись на те, що вона не може оформити право на спадщину в нотаріальній конторі за відсутності правовстановлюючих документів, позивач просить визнати за нею право власності на 1/4 частини квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті своєї тітки ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1.
Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав. Додатково пояснив, що йому не відомо, де знаходяться правовстановлюючі документи на квартиру. На даний час у квартирі проживає третя особа - ОСОБА_2, якій ОСОБА_4 до своєї смерті подарував належні йому 1/2 та 1/4 частину квартири. Він та нотаріус пропонували ОСОБА_2 надати нотаріусу правовстановлюючі документи, що підтверджують право власності померлої ОСОБА_3 на 1/4 частину квартири у разі їх наявності, проте вона їх не надала.
Представник Київської міської ради в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надіслав до суду заперечення, в яких зазначив, що на даний час існує спір між спадкоємцем за заповітом та спадкоємцем за законом щодо спадкового майна, тому Київська міська рада є неналежним відповідачем по справі. Просив слухати справу за відсутності представника ради та відмовити у задоволенні позову.
Представник Головного управління юстиції у м. Києві в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, подав до суду заяву, в якій просив розглянути справу за відсутності представника.
Третя особа ОСОБА_2 в судове засідання не з'явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надіслала до суду заяву від 12 січня 2016 року, в якій просила відкласти розгляд справи для надання часу на ознайомлення з матеріалами справи. З урахуванням того, що третя особа ОСОБА_2 отримала повістку та копію позовної заяви 14 грудня 2015 року, тобто була завчасно і належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, та мала можливість ознайомитися з матеріалами справи, а також з врахуванням того, що будь-яких доказів поважності причин її неявки в судове засідання до заяви третьої особи ОСОБА_2 не додано, суд визнав неявку третьої особи ОСОБА_2 в судове засідання без поважних причин та вирішив розглядати справу за її відсутності.
Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню за наступних підстав.
Судом встановлено, що подружжю ОСОБА_3 та ОСОБА_4 відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 01.08.1996 року, виданого Державним комунальним управлінням житлового господарства Мінського району м. Києва на підставі розпорядження №545 від 01.08.1996 року, на праві спільної сумісної власності в рівних долях належала квартира АДРЕСА_1.
19 березня 1999 року ОСОБА_3 згідно заповіту, посвідченого державним нотаріусом Одинадцятої київської нотаріальної контори Бєлугіною В.Л., заповіла ОСОБА_1 належну їй на праві приватної власності відповідну частину квартири АДРЕСА_1.
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла.
27 квітня 2000 року позивач звернулася до Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом.
28 квітня 2000 року чоловіком померлої ОСОБА_3 - ОСОБА_4 було подано до Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори заяву про відмову від обов'язкової частки у спадщині.
Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 04 жовтня 2005 року, ухваленим в справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1, третя особа - Київське міське Управління юстиції в особі Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори, визнано недійсною заяву ОСОБА_4 про відмову від обов'язкової частки у спадщині, визнано за ОСОБА_4 право власності на 1/2 частину спадщини, яка залишилась після смерті ОСОБА_3, а саме 1/4 частину квартири АДРЕСА_1. Вказане рішення набрало законної сили 15 жовтня 2005 року.

Згідно договору дарування частини квартири від 20 серпня 2004 року, посвідченого державним нотаріусом Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори ОСОБА_6, ОСОБА_4 подарував належну йому відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 01.08.1996 року 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_2

Згідно договору дарування 1/4 частини квартири від 28 грудня 2005 року, посвідченого державним нотаріусом Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори ОСОБА_7, ОСОБА_4 подарував належну йому на підставі рішення Оболонського районного суду м. Києві від 04 жовтня 2005 року 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_2

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 помер. З відповіді Одинадцятої київської державної нотаріальної контори від 14 грудня 2015 року та Інформаційної довідки зі спадкового реєстру вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2, не заводилася.

З відповіді Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна від 27 жовтня 2015 року №14142 (И-2015), наданої на запит суду, вбачається, що 1/4 частина квартири АДРЕСА_1 належить ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 01.08.1996 року, 1/2 частина вказаної квартири належить ОСОБА_2 на підставі договору дарування, посвідченого 20.08.2004 року, 1/4 частина вказаної квартири належить ОСОБА_2 на підставі договору дарування, посвідченого 28.12.2005 року.

Інформація щодо обтяжень вказаної квартири в БТІ відсутня.

З довідки КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» від 26 жовтня 2015 року вбачається, що у спірній квартирі зареєстрована ОСОБА_2 з 18.12.2008 року, особовий рахунок також відкрито на її ім'я.

З інформаційної довідки від 08 грудня 2015 року вбачається, що у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об'єктів нерухомого майна відомості щодо вказаного нерухомого майна відсутні.

З матеріалів спадкової справи № 437/2000, заведеної щодо майна померлої ОСОБА_3, вбачається, що 27 квітня 2000 року, тобто у встановлений законом шестимісячний строк, позивач звернулася до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3, а також просила видати їй свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті своєї тітки ОСОБА_3

Згідно ст.ст. 1216, 1222, 1223 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Відповідно до п. п. 4.15, 4.18 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна. Якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, що підлягає реєстрації (за винятком земельної ділянки), нотаріус виготовляє витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз'яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

Постановою державного нотаріуса Одинадцятої київської державної нотаріальної контори від 10 квітня 2015 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на 1/4 частини квартири АДРЕСА_1 у зв'язку з відсутністю оригіналів правовстановлюючих документів на вказану частину квартири.

Як вбачається з пояснень представника позивача, правовстановлюючі документи на 1/4 частину квартири, належну померлій ОСОБА_3 (свідоцтво про право власності на житло від 01.08.1996 року, видане Державним комунальним управлінням житлового господарства Мінського району м. Києва на підставі розпорядження №545 від 01.08.1996 року), у нього відсутні, і, можливо, заходяться у ОСОБА_2, яка їх нотаріусу не надає.

На підставі викладеного судом встановлено відсутність умов для отримання позивачем свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 у нотаріуса, тому її вимоги про визнання за нею в судовому порядку права власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1, підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 1216, 1222, 1223, 1268, 1269, 1296, 1297 ЦК України, ст.ст. 10, 60, 169, 212-215 ЦПК України,

вирішив:

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1) право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1, загальною площею 30,3 кв.м, жилою площею 17,5 кв.м, в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано до Апеляційного суду м. Києва через Оболонський районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя М.М. Маринченко