Cправа № 642/4397/16-ц
Провадження № 2о/642/110/16
УХВАЛ А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2016 року суддя Ленінського районного суду м.Харкова Пашнєв В.Г., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської міської ради про встановлення факту родинних стосунків, факту прийняття спадщини, факту постійного проживання із спадкоємцєм на час відкриття спадщини, визнання права власності впорядку спадкування за законом , -

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом та просить : - встановити факт родинних стосунків, а саме: що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, є рідними сестрами; - встановити факт, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на 27 січня 2007 року проживали постійно однією сім`єю; - визнати факт, що ОСОБА_1, прийняла спадкове майно у вигляді 1/2 частини житлового будинку, загальною площею 60,2 кв.м., житловою- 29,9 кв.м., а також надвірні будівлі- літ "Б" - сарай, літ "3"-льох, літ. "В", "Е"-вбиральня, №1,4- огорожа, №2,3 -хвіртка; - визнати за ОСОБА_3 право власності на 1/2 частини житлового будинку з надвірними будівлями, розташованими в м. Харкові по вул. Муранова, 54, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2, яка померла 27.01.2007 року.

Відповідно до вимог ст. 119, 120 ЦПК України позовна заява, зокрема, повинна містити: ціну позову, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування. До позовної заяви додається документ, який підтверджує сплату судового збору. Позовна заява не відповідає зазначеним вимогам.

Вказаний позов слід залишити без руху, оскільки він поданий без дотримання вимог п. п. 5-6 ч. 1 ст. 119 ЦПК України, а саме: не зазначені докази, що підтверджують кожну обставину, зокрема посилання позивачки на те, що вона та ОСОБА_2 на час відкриття спадщини мешкали разом, позивачка протягом тривалого часу опікувалася, матеріально забезпечувала, надавала іншу допомогу спадкодавцеві, доглядала за нею, робила поточні та капітальні ремонти тощо, або підстави для звільнення від доказування всіх зазначених обставин.

Слід обґрунтувати звернення позивачки до суду з даним позовом, зазначити, яким чином і хто порушив її право на спадщину, оскільки вона зазначає у позовній заяві, що постійно проживала із спадкодавицею, проживання мало постійний характер, тому фактично її прийняла. Слід обґрунтувати звернення до суду за судовим захистом, та обґрунтувати звернення з позовними вимогами про визнання право власності за позивачкою на 1/2 частину, оскільки також зареєстроване право власності на 1/2 частину житлового будинку за ОСОБА_4 як співвласника.

Крім того, дана позовна заява була залишена без руху, оскільки позивачем не були належним чином та в повному обсязі виконані вимоги щодо сплати судового збору при подачі даної позовної заяви відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та п. 9 ч. 1 ст. 80 ЦПК України.

В матеріалах, доданих до позовної заяви, є технічний паспорт на спірний будинок станом на 25.09.2014 року.

Тому, позивачці слід правильно вказати ціну позову, підтвердженої належними документами, беручи до уваги - проіндексовану вартість будинку станом на дату подачі позову, та, відповідно, правильно сплатити судовий збір, розмір якого буде складати 1% від вартості спірної частки цього майна, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551,20 грн.) та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (6890,00 грн.).

Як вбачається з позовної заяви позивачем при звернені до суду одночасно заявлено чотири позовних вимоги, як немайнового (встановлення факту), так і майнового (визнання права власності) характеру.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Однак, доказів сплати судового збору з майнової вимоги - визнання права власності в порядку спадкування за законом, позивачем до позовної заяви не додано.

В той же час, в порушення вимог п.10 ч.1 статті 80 ЦПК України не зазначено ціну позову, яка визначається у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Крім того, дана позовна заява підлягає залишенню без руху і з тієї підстави, що вона подана без дотримання вимог п. п. 5-6 ч. 1, ч. 3 ст. 119 ЦПК України, а саме: не зазначено щодо звернення позивачки до нотаріальної контори для оформлення спадщини після встановленого факту родинних відносин та відмови в цьому, не зазначені докази на підтвердження посилання позивачки, яка після усунення підстав відмови у видачі їй свідоцтва до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини не зверталася, або підстави для звільнення від доказування зазначених обставин, що перешкоджає їй отримати свідоцтво про право власності.

За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права власності судовому розглядові не підлягають.

Відповідно до ст.ст.119-120 ЦПК України позовна заява повинна містити:

п.п. 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; щодо фактичного прийняття спадщини; розпорядження нею, укладеною угодою із ОСОБА_5, якій подарувала успадковану частку; визнання спадщини відумерлою; здійснення всіх необхідних дій по прийняттю спадщини фактично.

Статтею 121 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 119, 121 ЦПК України, суддя, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської міської ради про встановлення факту родинних стосунків, факту прийняття спадщини, факту постійного проживання із спадкоємцєм на час відкриття спадщини, визнання права власності впорядку спадкування за законом - залишити без руху та надати позивачу строк в три дні для усунення зазначених недоліків, з дня отримання позивачем даної ухвали.

Розяснити позивачу, що невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк є підставою вважати позовну заяву неподаною та підлягає поверненню позивачеві.

Ухвала щодо визначення розміру судових витрат може бути оскаржена в апеляційному порядку, через суд першої інстанції, протягом пяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.Г. Пашнєв