АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа № 22-ц/796/1719/2016 Головуючий у суді першої інстанції - Матійчук Г.О.
Доповідач у суді апеляційної інстанції - Оніщук М.І.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 лютого 2016 року колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду міста Києва в складі:

головуючий суддя Оніщук М.І.,

судді Українець Л.Д., Крижанівська Г.В.,

секретар Троц В.О.,

за участю:

представника відповідача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_4 на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 01 жовтня 2015 року про визнання неподаною та повернення заяви про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПРАВЕКС-БАНК» до ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И ЛА:

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 01.10.2015 заяву ОСОБА_4 про перегляд заочного рішення визнано неподаною та повернуто відповідачу.

В апеляційній скарзі відповідач, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить ухвалу скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду. Вказує, що висновок суду про невідповідність позову вимогам процесуального закону є незаконним, оскільки відповідачем було усунуто виявлені судом недоліки в повному обсязі.

Представник відповідача в судовому засіданні підтримав апеляційну скаргу з викладених в ній підстав та просив її задовольнити.

Представник позивача в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. В письмових запереченнях просив апеляційну скаргу відхилити за її безпідставністю та необґрунтованістю. Колегія суддів визнала за можливе розглянути справу за відсутності представника позивача, оскільки його неявка не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши доповідь судді, вислухавши пояснення представника відповідача, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Суд першої інстанції постановляючи оскаржувану ухвалу виходив з того, що заява відповідача про перегляд заочного рішення не відповідала вимогам процесуального закону і відповідачем не було усунуто виявлених недоліків заяви про перегляд заочного рішення.

Вказаний висновок суду є законним і обґрунтованим, з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, заочним рішенням Печерського районного суду м. Києва від 06.08.2014 задоволено позов ПАТ КБ «ПРАВЕКС-БАНК» до ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

30.07.2015 ОСОБА_4 звернулась до суду із заявою про перегляд заочного рішення.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 03.08.2015 заяву ОСОБА_4 про перегляд заочного рішення було залишено без руху та надано строк для усунення виявлених судом недоліків, оскільки вона не відповідала вимогам ст. 229 ЦПК України, зокрема, відповідачем не було надано доказів на підтвердження обставин, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання, а також відсутні посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача. Крім цього, відповідачем не було зазначено причини пропуску строку звернення до суду з даною заявою.

Копія ухвали суду про залишення позову без руху була направлена відповідачу 10.08.2015 (а.с. 166) та отримана останнім 03.09.2015 (а.с. 167).

На виконання ухвали суду ОСОБА_4, 06.09.2015 направила до суду заяву про усунення недоліків (а.с. 168-170а).

Оскаржуваною ухвалою суду заяву визнано неподаною та повернуто заявнику у зв'язку з не усуненням виявлених судом недоліків, зокрема відповідачем не надано доказів поважності причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду.

У відповідності з вимогами пунктів 3, 4 частини 2 ст. 229 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду, і докази про це, а також посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Частиною 7 ст. 229 ЦПК України, передбачено, що до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються правила статті 121 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Частина 2 вказаної статті передбачає, що у випадку не виконання у встановлений строк вимог ухвали щодо усунення недоліків, то така заява вважається неподаною і повертається позивачу (заявнику).

Звертаючись до суду з заявою про перегляд заочного рішення відповідачем не було в повному обсязі виконано вимог ст. 229 ЦПК України, а тому судом обґрунтовано було залишено заяву без руху.

В заяві про усунення недоліків відповідач пояснюючи причини неявки в судове засідання не надав суду жодних доказів, які б підтверджували поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду (данні про зміну місця проживання, довідки з відділення поштового зв'язку про ненадходження кореспонденції за місцем проживання, тощо). Крім цього, ні в заяві про перегляд заочного рішення, ні в заяві про усунення недоліків відповідач не послався на докази, якими він обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача, зокрема вказуючи на невірний обрахунок розміру заборгованості, відповідач не надав суду власного розрахунку, не зазначив (не надав) доказів на підтвердження заперечень щодо неодержання ним кредитних коштів, про що зазначалось в заяві, тощо.

Згідно ч. 1 ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, відповідач не зазначивши обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду, і докази про це, а також посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача, що суперечить вимогам ст. 229 ЦПК України, позбавив суд можливості прийняти до розгляду заяву про перегляд заочного рішення.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції обґрунтовано залишив заяву про перегляд заочного рішення без руху, як таку яка не відповідала вимогам ст. 229 ЦПК України та, як наслідок, повернув її заявнику у зв'язку з не усуненням виявлених судом недоліків, що повністю узгоджується з вимогам процесуального закону, якими, в даному випадку, знехтував саме відповідач.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що оскаржувана ухвала постановлена судом з додержанням вимог закону, а доводи апеляційної скарги про порушення судом норм процесуального права є безпідставними і не обґрунтованими.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 307 ЦПК України, за наслідками розгляду скарги на ухвалу суду першої інстанції апеляційний суд має право поставити ухвалу про відхилення апеляційної скарги і залишення ухвали без змін.

Підстав, передбачених ст. 311 ЦПК України для скасування оскаржуваної ухвали судом апеляційної інстанції не встановлено.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку про відхилення апеляційної скарги та залишення ухвали суду без змін.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 218, 303, 304, 305, 307, 311, 313-315, 317, 319 ЦПК України, колегія суддів -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 - відхилити.

Ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 01 жовтня 2015 року про визнання неподаною та повернення заяви про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПРАВЕКС-БАНК» до ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та протягом двадцяти днів може бути оскаржена до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ.

Головуючий М.І. Оніщук

Судді Л.Д. Українець

Г.В.Крижанівська