Справа № 303/7716/15-ц
Номер рядка статистичногозвіту - 4
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2016 року м. Мукачево

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого-судді Заболотного А.М.

при секретарі Штець І.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань в м. Мукачево цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Верхньовизницької сільської ради про визнання права власності в порядку спадкування,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Верхньовизницької сільської ради про визнання права власності в порядку спадкування на житловий будинок з надвірними до нього спорудами, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 за померлою матір'ю ОСОБА_2 Свої вимоги мотивує тим, що зазначений будинок належав її батьку ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1. Разом з батьком в будинку проживала та була зареєстрована її матір ОСОБА_2, а тому вважає, що як дружина успадкувала спірний будинок за померлим чоловіком. ІНФОРМАЦІЯ_2 також померла її мати ОСОБА_2 При цьому вважає, що після її смерті відкрилася спадщина на житловий будинок АДРЕСА_1. За життя її мати склала заповіт, відповідно до якого все майно заповіла своїй дочці ОСОБА_1 Звернувшись до приватного нотаріуса Мукачівського районного нотаріального округу Закарпатської області із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів на будинок, так як при житті її батьки не зареєстрували право власності на будинок. Спадщину вона прийняла, так як у встановлений в законі строк звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак у встановленому порядку отримати свідоцтво про право на спадщину на будинковолодіння не може тому, що відсутні правовстановлюючі документи на нього. У зв'язку з цим просить визнати за нею право власності на житловий будинок в АДРЕСА_1

Позивач в судове засідання не з'явилася, її представник подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги визнає.

Дослідивши та перевіривши зібрані у справі докази, вирішуючи спір в межах заявлених позовних вимог, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Згідно ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ч.ч. 3-4 ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи: роз'яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов'язки, попереджає про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених ЦПК України.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 22.12.2015 року батьками ОСОБА_1 є ОСОБА_4 та ОСОБА_2 У зв'язку з укладенням шлюбу, що стверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 від 22.12.2015 року, позивач змінила прізвище на Кость.

Також встановлено, що згідно з свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 від 11.03.2003 року, батько позивача ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1. Крім того, відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 від 13.02.2015 року матір позивача ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2.

Відповідно до заповіту, посвідченого секретарем виконавчого комітету Верхньовизницької селищної ради Мукачівського району Закарпатської області 03.11.2003 року, ОСОБА_2 на випадок своєї смерті заповіла все своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалось та взагалі все те, що буде належати їй та те, що за законом матиме право своїй дочці ОСОБА_1

Після смерті матері ОСОБА_1 11.08.2015 року звернулася до приватного нотаріуса Мукачівського районного нотаріального округу Закарпатської області Попович В.В. із заявою про прийняття спадщини за померлою матір'ю ОСОБА_2 05.10.2015 приватний нотаріус Мукачівського районного нотаріального округу Закарпатської області Попович В.В., розглянувши подані документи, відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спірний будинок у зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів на нього про, що прийняла відповідну постанову.

При цьому також встановлено, що відповідно до довідки № 673 від 27.07.2015 року, виданої Верхньовизницькою сільською радою Мукачівського району, на день смерті ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1, в спірному будинку була зареєстрована зокрема його дружина ОСОБА_2 Згідно з довідкою № 627, виданої Верхньовизницькою селищною радою Мукачівського району 27.07.2015 року, на день смерті ОСОБА_6, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2, в спірному будинку крім неї не було зареєстровано нікого. До того ж згідно з довідкою № 674 від 27.07.2015 року, виданої Верхньовизницькою сільською радою Мукачівського району, забудовником дворогосподарства за адресою АДРЕСА_1, відповідно до господарської книги № 8 за 2001-2005 роки був ОСОБА_3

Згідно з ст. 328 ЦК України громадянин набуває права власності на майно на підставах, що не заборонені законом.

Як роз'яснено в п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» відносини спадкування регулюються правилами ЦК, якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР (далі - ЦК УРСР), у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом.

Відповідно до ст. 524 ЦК УРСР спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом. Часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця (ст. 525 ЦК УРСР).

Згідно з ч. 1 ст. 529 ЦК УРСР при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті.

Як передбачено ст. 548 ЦК УРСР для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини. Відповідно до ст. 549 ЦК УРСР визнається, що спадкоємець прийняв спадщину зокрема якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном. Таким чином мати позивача ОСОБА_2 прийняла спадщину за померлим чоловіком ОСОБА_3 так як на момент його смерті проживала з ним та залишилася в подальшому проживати в спірному будинку, а відтак фактично вступила в управління та володіння спадковим майном.

Згідно з положеннями ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За змістом ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять всі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті (ст. 1233 ЦК України).

Згідно з ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Як передбачено ч.ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. 1270 ЦК України). Таким чином судом встановлено, що ОСОБА_1 прийняла спадщину за померлою матір'ю, звернувшись в межах визначеного законом строку до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Інструкція про порядок реєстрації будинків та домоволодінь у містах і селищах міського типу Української РСР, затверджена заступником Міністра комунального господарства Української РСР 31.01.1966 року, яка втратила чинність на підставі наказу Держжитлокомунгоспу від 13.12.1995 року № 56, передбачала обов'язкову реєстрацію (інвентаризацію) будинків і домоволодінь у межах міст і селищ (п. 4 Інструкції), в тому числі й на підставі записів у погосподарських книгах (п. 20 Інструкції). Тобто записи у погосподарських книгах визнавались в якості актів органів влади (публічних актів), що підтверджують право приватної власності.

Як роз'яснив Вищий спецiалiзований суд України з розгляду цивiльних i кримiнальних справ в інформаційному листі від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», при вирішенні питання щодо визнання права власності на житлові будинки, споруди у порядку спадкування, записи у погосподарських книгах оцінюються у сукупності з іншими доказами, наприклад, ухваленими органами місцевого самоврядування рішеннями про оформлення права власності громадян на будинки, технічним паспортом на будівлі, документами про відведення в установленому порядку земельних ділянок під забудову тощо.

Враховуючи вищевикладене, із врахуванням того, що позивач прийняла спадщину на належне спадкодавцеві майно, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування слід задовольнити та визнати за ОСОБА_1 право власності на житловий будинок АДРЕСА_1, в порядку спадкування за заповітом.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 14, 57-60, 174, 209, 212-215, 218, 223, 294 ЦПК України, ст.ст. 328, 1216-1218, 1223, 1268 ЦК України суд,

в и р і ш и в:

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на житловий будинок, з надвірними спорудами, що знаходиться за адресою на АДРЕСА_1 за померлою ІНФОРМАЦІЯ_2 матір'ю ОСОБА_2 в порядку спадкування за заповітом.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до апеляційного суду Закарпатської області через Мукачівський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не булиприсутні у судовому засіданніпід час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційнускаргупротягом десяти днів з дня отриманнякопіїцьогорішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя А.М.Заболотний