Долинський районний суд Кіровоградської області
Справа № 388/1350/15-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А І Н И

02.02.2016 м. Долинська

Долинський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого -судді Бойка П.М.

при секретарі Марченко О.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Долинська заяву ДП «Дирекція Криворізького гірничо-збагачувального комбінату окислених руд» про скасування заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Дирекція Криворізького гірничо-збагачувального комбінату окислених руд» про стягнення вихідної допомоги та середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку,-

В С Т А Н О В И В :

10 листопада 2015 року Долинським районним судом Кіровоградської області було ухвалено заочне рішення, стягнуто з Державного підприємства «Дирекція Криворізького гірничо-збагачувального комбінату окислених руд» на користь ОСОБА_1 2532,58 грн. невиплаченої вихідної допомоги при звільненні, а також 10130,32 грн. середнього заробітку за весь час затримки по день винесення цього рішення. Стягнуто з Державного підприємства «Дирекція Криворізького гірничо-збагачувального комбінату окислених руд» в дохід держави 243,60 грн. судового збору.

Копію рішення Долинського районного суду від 10.11.2016 року по даній справі отримало 14.12.2015 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

23 грудня 2015 року Державне підприємство «Дирекція Криворізького гірничо-збагачувального комбінату окислених руд» (далі ДП «КГЗКОР») звернулось до суду з заявою про скасування заочного рішення, посилаючись на те, що в судове засідання ДП «КГЗКОР» не мало можливості направити представника начальника юридичного відділу, з причини паралельного розгляду справи в іншому суді в м.Кіровограді.

ДП «КГЗКОР» зазначає, що законодавством не передбачено виплату у чотирикратному розмірі середньомісячної заробітної плати особам віднесеним до 1, 2 категорії постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи при звільненні працівника з підстав, передбачених п.1) ч.1 ст.40 КЗпП України.

Також, із середнього заробітку ОСОБА_1 підлягають утриманню обовязкові платежі у виді податків, а відтак у рішенні має бути зазначено про їх утримання.

Крім того, у звязку з роботою ДП «КГЗКОР» в умовах неповного робочого тижня з додатковими вихідними днями (четвер, пятниця) у 2015 році, в рішенні суду від 10 листопада 2015 року неправильно визначено кількість робочих днів, що минули з дня звільнення ОСОБА_1 до ухвалення цього рішення, а відповідно неправильно визначено розмір середнього заробітку за весь час затримки по день винесення рішення.

Повторно в судове засідання представник відповідача Державного підприємства «Дирекція Криворізького гірничо-збагачувального комбінату окислених руд» не зявився по невідомій причині, про день і час розгляду справи було повідомлено у встановленому законом порядку, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Дослідивши матеріали справи , суд приходить до слідуючих висновків.

Відповідно до ст.228 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Згідно ч.1 ст.232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно вищевказаного правила, суд може скасувати заочне рішення за наявності одночасно двох умов: неявки відповідача в судове засідання та не повідомлення про причини неявки з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

В даному випадку розгляд справи було призначено на 01 жовтня 2015 року, про що сторони належним чином повідомлені, є поштові повідомлення (а.с.17, 18).

Працівник відповідача до суду в зазначений час не з»явився, надав письмові заперечення на позовну заяву, в якій обґрунтував правову позицію підприємства, посилаючись на долучені додатки. Також зазначив, що у випадку прийняття рішення судом, слід зазначити розмір сум, необхідних до сплати з урахуванням податків, що здійснює підприємство, тобто відповідач давав згоду на прийняття рішення.

Розгляд справи було відкладено на 10 листопада 2015 року та надано можливість позивачу підготуватися до розгляду з урахуванням поданих заперечень.

Про дату повторного судового засідання відповідач належним чином повідомлений, про що свідчить поштове повідомлення (а.с.34)

Представник відповідача в судове засідання не з»явився по невідомій причині, заяв про відкладення розгляду справи до суду не надав, в зв»язку з чим було прийнято заочне рішення.

Згідно роз»яснень Пленуму Верховного Суду України у п. 6 постанови

№ 13 від 24 грудня 1999 року "Про практику застосування судами законодавства про оплату праці", задовольняючи вимоги про оплату праці, суд має навести в рішенні розрахунки, з яких він виходив при визначенні сум, що підлягають стягненню. Оскільки справляння і сплата прибуткового податку з громадян є відповідно обов'язком роботодавця та працівника, суд визначає зазначену суму без утримання цього податку й інших обов'язкових платежів, про що зазначає в резолютивній частині рішення.

Таким чином, є необґрунтованими доводи заяви про скасування заочного рішення, що стосуються визначення судом у рішенні податків та інших платежів, які підлягають відрахуванню із зазначеної у рішенні суду суми, зокрема середнього заробітку за весь час затримки.

Оскільки ОСОБА_1 наказом від 11 березня 2015 року № 17/08-ос

з 16 березня 2015 року був звільнений із займаної посади, згідно п. 1 ст. 40 КЗпП України, а саме за скороченням штату, відповідно доводи ДП «Дирекція Криворізького гірничо-збагачувального комбінату окислених руд» про встановлення для таких осіб триденного робочого тижня не можна визнати обґрунтованими. Іншим доводам заяви про перегляд заочного рішення, зокрема доводам з приводу неправильного визначення судом кількості робочих днів, що минули з дня звільнення ОСОБА_1 до ухвалення заочного рішення у справі, суд дав належну оцінку, що відображено в мотивувальній частині заочного рішення.

Відповідно до вищезазначеного, а також відсутності одночасно двох умов, що дають підстави для скасування заочного рішення, суд вважає, що подана заява є необґрунтованою та не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного , керуючись ст.ст. 231, 232 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Заяву ДП «Дирекція Криворізького гірничо-збагачувального комбінату окислених руд» про скасування заочного рішення від 10.11.2015 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Дирекція Криворізького гірничо-збагачувального комбінату окислених руд» про стягнення вихідної допомоги та середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку залишити без задоволення.

Розяснити державному підприємству «Дирекція Криворізького гірничо-збагачувального комбінату окислених руд», що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає .

Суддя ОСОБА_2