Справа № 355/11/16-ц
Провадження № 2/355/62/16
У Х В А Л А

Іменем України

про повернення позовної заяви у звязку з невиконанням ухвали

про залишення позову без руху

02 лютого 2016 року суддя Баришівського районного суду Київської області Єременко В.М., розглянувши матеріали цивільної справи №355/11/16-ц, №пр.2/355/62/16 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зняття арешту з майна та виключення його з опису, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про зняття арешту з майна та виключення його з опису.

06 січня 2016 року Баришівським районним судом Київської області була винесена ухвала про залишення без руху позовної заяви ОСОБА_1 для усунення недоліків зазначених в ухвалі і наданий строк для їх усунення.

20 січня 2016 року позивачем було отримано копію ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, що підтверджується поштовим повідомленням, але в строк який не може перевищувати пяти днів з дня отримання ухвали суду позивачем не було усунуто недоліки, а саме:

- не додана постанова слідчого про накладення арешту на майно;

- не додані інші процесуальні документи: постанова про закриття кримінального провадження або вирок суду щодо ОСОБА_2;

- не наданий витяг з Єдиного реєстру заборони відчуження обєктів нерухомого майна;

- в порушення ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору;

- додані до позовної заяви документи не завірені належним чином.

Разом з тим ОСОБА_1 просить суд відстрочити сплату судового збору за подання позовної заяви про зняття арешту з майна та виключення його з опису до прийняття рішення у справі. Вказуючи на своє важке становище, низький рівень доходу у вигляді пенсії, оскільки додаткового доходу не має, а коштів ледве вистачає на оплату комунальних послуг та ліків.

Дослідивши матеріали позовної заяви, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз'яснено, що відповідно до ст. 8 Закону №3674-VI та ст. 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У звязку із цим обставини, повязані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати.

З урахуванням вимог статті 11 ЦПК суд не вправі вчиняти дії, про які йдеться у статті 8 Закону № 3674-VI, з власної ініціативи.

Таким чином, суд дослідивши матеріали позовної заяви та доданих до неї документів вважає, що вимоги про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення є необґрунтованими і не підлягають до задоволення, так як ОСОБА_1 не надав суду доводи і докази щодо його майнового стану, що унеможливлює сплату судового збору, а саме документи, які свідчили б про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків.

У звязку з тим, що не виконані вимоги вказаної ухвали, позов відповідно до ч. 2 ст. 121 ЦПК України вважається неподаним і повертається позивачеві.

Відповідно до ч. 5 ст. 121 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 121, 294 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зняття арешту з майна та виключення його з опису, визнати неподаною та повернути позивачеві.

Розяснити позивачеві, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом пяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Баришівського районного суду ОСОБА_3