Справа № 755/236/16-ц
Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" січня 2016 р. м. Київ

Суддя Дніпровського районного суду м. Києва САВЛУК Т.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Нептун», третя особа державний нотаріус Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Вірник Ірина Євгеніївна про визнання права власності на об'єкт нерухомого майна в порядку спадкування з законом,

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Нептун», третя особа державний нотаріус Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Вірник Ірина Євгеніївна про визнання права власності на об'єкт нерухомого майна в порядку спадкування з законом.

Форма і зміст позовної заяви визначена в статі 119 Цивільного процесуального кодексу України, як передбачено нормою даної статті, позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Як передбачено частиною п'ятою статті 119 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем, сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (487,20 грн.) та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (6090,00 грн.).

Відповідно до положень ч.1 ст.80 Цивільного процесуального кодексу України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Виходячи з предмету спору, позивачем заявлено вимоги про визнання права власності на квартиру АДРЕСА_1 що зумовлює визначення у позовній заяві ціну позову виходячи з дійсної вартості об'єкту нерухомого майна, на яке претендує позивач, та надання доказів сплати судового збору у розмірі 1 (одного) відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (487,20 грн.) та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (6090,00 грн.), як це передбачено ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Разом з тим, при зверненні з позовом до суду позивачем надано платіжний документ про сплату судового збору в розмірі 551,20 грн., однак в змісті позовної заяви позивачем не визначено вартість об'єкту нерухомого майна, як і відсутні інші докази, які підтверджують дійсну вартість нерухомого майна, що є обов'язковим для розрахунку розміру судового збору за подання до суду позову про визнання права важності на нерухоме майно.

Звертаю увагу, що пільги щодо сплати судового збору, визначені у статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Додатково роз'яснюю, що при зверненні з позовом до Дніпровського районного суду міста Києва судовий збір сплачується за наступними реквізитами: рахунок №0005, МФО №820019, відкритий в ГУ ДКС України в м. Києва, отримувач УДКСУ в Дніпровському районі м. Києва.

Крім того, позивачем визначено у якості третьої особи у справі державного нотаріуса Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Вірник І.Є., однак у змісті поданого позову відсутнє обґрунтування підстав залучення державного нотаріуса у якості третьої особи у справі, виходячи з предмету позову.

В той же час, третіми особами, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, є суб'єкти цивільних процесуальних правовідносин, які беруть участь у справі на стороні позивача або відповідача з метою захисту своїх суб'єктивних прав та інтересів (ст. 35 ЦПК).

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про нотаріат» нотаріат - це система органів і посадових осіб, на які покладено обов'язок посвідчувати права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняти інші нотаріальні дії, передбачені цим Законом, з метою надання їм юридичної вірогідності.

Виходячи із системного аналізу зазначених правових норм, при вирішенні справ, які стосуються оспорювання прав і обов'язків сторін, набутих на підставі вчинених нотаріальних дій, нотаріуси в розумінні статей 30, 34, 35 ЦПК не є особами, прав і обов'язків яких стосується спір сторін, оскільки відсутня їх юридична заінтересованість у результатах вирішення справи судом і реалізації ухваленого в ній рішення, тому державний нотаріус не може виступати окремою процесуальної стороною у спорі про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, за відсутності окремо заявлених вимог, які стосуються оскарження вчинених нотаріусом нотаріальних дій.

Як роз'яснено у п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Якщо заява не відповідає вимогам статей 119, 120 ЦПК або не сплачено судовий збір, суддя відповідно до вимог статті 121 ЦПК постановляє ухвалу, в якій повинні бути зазначені конкретні підстави залишення заяви без руху, в тому числі й розмір несплачених судових витрат, і надає строк для усунення недоліків, тривалість якого визначається в кожному конкретному випадку з урахуванням характеру недоліків, реальної можливості отримання копії ухвали, яка повинна бути надіслана заявнику негайно, та їх виправлення.

За нормами ст.121 Цивільного процесуального кодексу України, передбачено наслідки подання позовної заяви, що не відповідає вимогам ст. 119 Цивільного процесуального кодексу України.

Враховуючи викладене та керуючись ст.119, 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Нептун», третя особа державний нотаріус Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Вірник Ірина Євгеніївна про визнання права власності на об'єкт нерухомого майна в порядку спадкування з законом залишити без руху, про що повідомити позивачу та надати строк до „22" січня 2016 р. для виправлення вказаних недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Копію ухвали для відома направити представнику позивача - адвокату А. Онуфрієнко.

Попереджаю, що у разі невиконання вимог суду щодо усунення вказаних недоліків, Ваша заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню.

С у д д я