Справа №333/508/15-ц
Пр. №2/333/217/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02.02.2016р. м. Запоріжжя

Комунарський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді Боровікової А.І., при секретарі Кабановій К.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Запоріжжі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: Приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Компанієць Ірина Юріївна, Приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Коновалова Людмила Сергіївна, ОСОБА_3,:ОСОБА_4, про встановлення факту родинних відносин, про визначення частки у спадковому майні, належної спадкодавцю, про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за заповітом, -

В С Т А Н О В И В:

У січні 2015 року позивачка звернулась до суду з вищезазначеним позовом, який уточнила в процесі розгляду справи, вказавши, що 16.07.1993р. її баба ОСОБА_5 уклала шлюб з її дідом ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1 її баба ОСОБА_5 померла. Після її смерті відкрилася спадщина на однокімнатну квартиру, розташовану за адресою: м. Запоріжжя вул. Новокузнецька, буд. 34, кв. 3, яка належить спадкодавцю на підставі Свідоцтва про право власності на житло. 16.07.1993р. її баба ОСОБА_5 уклала шлюб з її дідом ОСОБА_6, ОСОБА_5 за життя склала заповіт, за яким все належне їй майно заповіла своєму чоловікові ОСОБА_6 Спадщину після смерті своєї дружини прийняв її переживший чоловік ОСОБА_6, який проживав зі своєю дружиною на момент її смерті та прийняв спадщину відповідно до ст. 1268 ЦК України, а також звернувся до Приватного нотаріуса Компанієць І.Ю. із заявою про прийняття спадщини після смерті своєї дружини. Із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 також звернувся син спадкодавця відповідач ОСОБА_2, який є непрацездатним за віком та має право на обов'язкову частку у спадщині на підставці ст. 1241 ЦК України.

Розмір обов'язкової частки у спадщині після смерті ОСОБА_5 що припадає ОСОБА_2 має вираховуватися виходячи із кола спадкоємців за законом, які залишилися живими на день смерті ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1

Спадкоємцями за законом після смерті ОСОБА_5 є ОСОБА_6, переживший чоловік, ОСОБА_2, син померлої, непрацездатний за віком, позивачка ОСОБА_1 (онука), ОСОБА_3 (онука), ОСОБА_4 (онук).

19.04.1996р. позивачка уклала свій перший шлюб, обравши після укладення шлюбу прізвище ОСОБА_1. 29.09. 2014р. позивачка уклала другий шлюб, обравши після укладення шлюбу прізвище ОСОБА_1.

Оскільки батько позивачки ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_2, до смерті своєї матері ОСОБА_5, тому згідно ст. 1266 ЦК України, позивачка ОСОБА_1 є спадкоємицею за законом за правом представлення після смерті її баби. ОСОБА_5

Згідно Витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян про народження від 18.03.2014р. матір'ю батька позивачки ОСОБА_7 була помилково записана ОСОБА_8.

Насправді, матір'ю її батька ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3 є саме ОСОБА_5.

Тому, зазначає позивачка в позові, вона, ОСОБА_1 є рідною онукою спадкодавця ОСОБА_5

Оскільки за наявними документами містяться розбіжності у написанні імені баби позивачки (матері її батька) в актовому записі про його народження, оскільки записане ім'я ОСОБА_8 замість ОСОБА_5, тому позивач просить суд встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що вона ОСОБА_1 є рідною онукою ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1

Обов'язкова частка яка припадає відповідачу ОСОБА_2 становить ? частина від 1/5 частини = 1/10 частина спадкового майна.

Переживший чоловік, ОСОБА_6 прийняв спадщину у розмірі 9/10 часток спадкового майна, а саме, квартири за вищевказаною адресою, відповідач ОСОБА_2 прийняв спадщину в розмірі 1/10 частина спадкового майна.

ІНФОРМАЦІЯ_4 помер дід позивачки ОСОБА_6, який за життя склав заповіт за яким належне йому майно заповів позивачці ОСОБА_1 (до шлюбу ОСОБА_1).

Позивачка прийняла спадщину за заповітом, яка залишилася після смерті її діда ОСОБА_6 шляхом звернення до приватного нотаріуса Коновалової Л.С. із заявою про прийняття спадщини у шестимісячний строк, передбачений ст. 1270 ЦК України.

Спадкове майно, на яке відкрилася спадщина після смерті ОСОБА_6 становить 9/10 часток квартири за адресою: АДРЕСА_1.

Зазначені 9/10 частин спадкової квартири за адресою: АДРЕСА_1 спадкодавець, ОСОБА_6 прийняв в порядку спадкування за заповітом після смерті своєї дружини ОСОБА_5, за життя не одержав свідоцтво про право на спадщину на це майно.

Таким чином, після смерті ОСОБА_6 відкрилася спадщина на 9/10 часток спадкової квартири, яку він прийняв у порядку спадкування за заповітом після смерті своєї дружини, ОСОБА_5 Після смерті ОСОБА_6 спадщину прийняли позивачка та відповідач.

Позивачка просить суд встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5 р.н., є рідною онукою ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1

Визначити, що розмір обов'язкової частки у спадщині, після смерті ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 складає 1/10 частку квартири за адресою АДРЕСА_1, в порядку спадкування за законом.

Визначити, що після смерті ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 її чоловік, ОСОБА_6 прийняв спадщину на 9/10 часток квартири за адресою АДРЕСА_1, в порядку спадкування за заповітом, але не оформив своїх спадкових прав.

Визначити, що після смерті ОСОБА_6, померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 відкрилася спадщина на 9/10 часток квартири за адресою : АДРЕСА_1, які він прийняв після смерті своєї дружини, ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1, але не оформив своїх спадкових прав.

Визначити, що розмір обов'язкової частки у спадщині після смерті ОСОБА_6, померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 складає 9/40 частин квартири за адресою АДРЕСА_1, в порядку спадкування за законом.

Визнати за позивачкою ОСОБА_1 право власності на 27/40 часток квартири за адресою: АДРЕСА_1, в порядку спадкування за заповітом після смерті діда ОСОБА_6, померлого ІНФОРМАЦІЯ_4

Стягнути з відповідача ОСОБА_4 на її користь ? частину витрат, понесених нею на поховання діда ОСОБА_6, померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 в розмірі 9 830 грн. Стягнути з відповідача, ОСОБА_2 на мою користь понесенні мною судові витрати.

Під час судового розгляду справи позивачка позовні вимоги підтримала в повному обсязі, надала суду пояснення, аналогічні викладеним у позовній заяві, крім того звернулась до суду з уточненим позовом, за яким просить суд задовольнити позовні вимоги, викладені у первісній позовній заяві, при цьому не заявляє позовні вимоги до відповідача про стягнення витрат на поховання діді та стягнення наїї користь судових витрат. Просить суд задовольнити позов.

Відповідач ОСОБА_2 у судовому засіданні позовні вимоги не визнав, посилаючись на те, що при вирахуванні його обов'язкової частки у спадщині не можуть враховуватися інші спадкоємці за законом (ОСОБА_1, ОСОБА_3, ОСОБА_4) та вважає, що йому належить ? частина спірної квартири у порядку спадкування за законом після смерті матері, заперечував проти позовних вимог на відшкодування витрат на поховання, а також пояснив суду, що за життя матері ОСОБА_5 та його брата ОСОБА_7 (батька позивачки) в нього ніколи не було сумнівів, що молодший брат ОСОБА_7 є рідним сином його матері ОСОБА_5 від шлюбу з ОСОБА_6. Проте, ознайомившись з Свідоцтвом про народження брата, в якому зазначено ім'я матері не ОСОБА_5, а ОСОБА_8, то в нього виникли сумніви відносно тієї обставини, що померлий брат ОСОБА_2 є рідним сином матері ОСОБА_5, а зазначене впливає на розмір його частки у спадковому майні. Просив суд у задоволенні позову відмовити повністю.

Представник відповідача позовні вимоги не визнав з підстав, зазначених вфідповідачем, просив суд відмовити у задоволенні позову.

Треті особи: приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Компанієць І.Ю., приватний нотаріус Коновалова Л.С. звернулись до суду с заявами про розгляд справи у їх відсутності, треті особи ОСОБА_3, ОСОБА_4 до судового засідання не з'явились, про час та місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку, про причини неявки суд не повідомили.

Керуючись ст. 169 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу у відсутності третіх осіб.

Вислухавши пояснення сторін, їх представників, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно ст.ст. 1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом та за законом.

Відповідно ч. 4 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом спадщини вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від спадщини/

Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків встановлених ст. 1273 ЦК України.

Відповідно до ст. 1241 ЦК України, малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов'язкова частка).

Згідно зі ст. згідно із ч.3 ст.75 СК України непрацездатним вважається той із подружжя, який досяг пенсійного віку, встановленого законом, або є інвалідом I, II чи III групи.

Судом встановлено:

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5, що підтверджується Свідоцтвом про смерть останньої, виданим Комунарським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Запорізького міського управління юстиції 12.07.2011 р. , актовий запис № 261 (а.с. 13).

Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді однокімнатної квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1, яка належала померлій на праві власності на підставі Свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1, виданим 13.10.1993 р. Комунарською районною радою народних депутатів (а.с. 227).

Померла ОСОБА_5 перебувала у шлюбі з ОСОБА_6, що підтверджується Свідоцтвом про шлюб, виданим Комунарським райвідділом ЗАГС 16.07.1993р., актовий запис № 354 (а.с. 12).

ОСОБА_5 на випадок своєї смерті склала заповіт на свого чоловіка ОСОБА_6, яким заповідала останньому усе належне їй майно (а.с.66).

Спадщину за заповітом після смерті своєї дружини ОСОБА_5 прийняв її переживший чоловік ОСОБА_6, який проживав з останньою на час її смерті, що підтверджується довідкою житлового органу, та прийняв спадщину відповідно до ст. 1268 ЦК України.

Також, переживший чоловік померлої ОСОБА_5, ОСОБА_6 звернувся до Приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Компанієць І.Ю. із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті своєї дружини, на підставі чого було відкрито спадкову справу після померлої ОСОБА_5 за № 9/2011.

Також після смерті ОСОБА_5 із заявою про прийняття спадщини звернувся син спадкодавця відповідач ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_6 року народження, що підтверджується Свідоцтовом про народження останнього, батьками якого є ОСОБА_6 та ОСОБА_5 (а.с. 135).

Згідно ст. 1241 ЦК України, малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов'язкова частка).

Тобто, відповідач ОСОБА_2 є непрацездатним за віком на час смерті матері ОСОБА_5 та має право на обов'язкову частку у спадщині на підставі ст. 1241 ЦК України.

Розмір обов'язкової частки у спадщині після смерті ОСОБА_5, що припадає відповідачу ОСОБА_2 має вираховуватися виходячи із кола спадкоємців за законом, які залишилися живими на день смерті ОСОБА_5 - ІНФОРМАЦІЯ_1

Спадкоємці за законом після смерті ОСОБА_5 є ОСОБА_6 (переживший чоловік), ОСОБА_2 (син померлої, непрацездатний за віком), ОСОБА_1 (онука), ОСОБА_3 (онука), ОСОБА_4 (онук).

Позивачка ОСОБА_1 (уроджена ОСОБА_1), яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_5, батьком якої згідно Свідоцтва про її народження є ОСОБА_7 (а.с. 14).

Батько позивачки ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_3 р. народження є рідним сином спадкодавця ОСОБА_5 і ОСОБА_6, що підтверджується Витягом з державного реєстру актів цивільного стану громадян про народження від 18.03.2014р.

Батько позивачки ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджує Свідоцтвом про смерть останнього (а.с.16).

19.04.1996р. позивач уклала перший шлюб, обравши після укладення шлюбу прізвище ОСОБА_1, що підтверджується Свідоцтвом про шлюб (а.с.17)..

29.08.2014р. позивач уклала другий шлюб, обравши після укладення шлюбу прізвище - ОСОБА_1, що підтверджується Свідоцтвом про шлюб (а.с.18)

Згідно ч.1 ст. 1266 ЦК України, внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Оскільки батько позивачки ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_2, тобто, до смерті своєї матері ОСОБА_5, тому згідно ст. 1266 ЦК України, позивачка ОСОБА_1 є спадкоємицею за законом за правом представлення після смерті її баби ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 як онука.

Згідно Витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян про народження від 18.03.2014р. матір'ю ОСОБА_7 записана ОСОБА_8.

Написання імені матері в актовому записі про народження її батька ОСОБА_4 - ОСОБА_8 замість ОСОБА_5 позивачка вважає було вчинено помилково. Насправді, матір'ю її батька, ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_3 р.н., є саме ОСОБА_5.

Вищевказане підтвердили допитані в судовому засіданні свідки.

Так свідок ОСОБА_11, суду пояснила, що вона є подругою позивачки ОСОБА_12, часто разом з позивачкою відвідували батька останньої, який проживав після розлучення з матірью позивачки зі своєю матір'ю ОСОБА_5, яка за життя зверталася до свідка, як до юриста за фахом, з питанням помилкового написання її ім'я як ОСОБА_9 в свідоцтві про народження її сина (батька позивачки), на що свідок їй відповідала, що це питання вирішується у судовому порядку. Проте, батько позивачки з відповідною заявою до суду за своє життя не звертався.

З пояснень у судовому засіданні свідка ОСОБА_10, вбачається, що вона є матірью позивачка, а син спадкодавця ОСОБА_5 ОСОБА_7 є батьком позивачки та колишнім чоловіком свідка, який після розлучення з нею, проживав зі своєю матір'ю, помер за життя останньої, при цьому розмов про те, що її колишній чоловік не є рідним сином своєї матері ОСОБА_5 ніколи в родині не було, навпаки, ОСОБА_5 розповідала їй, що вона вийшла заміж за ОСОБА_6 з трьома дітьми, а під час шлюбу з ОСОБА_6, який вони не реєстрували майже сорок років (зареєстрували лише у 1993 році), в неї народилась четверта спільна з ОСОБА_6 дитина - ОСОБА_7, батько позивачки.

Також суд бере до уваги пояснення відповідача ОСОБА_4 у судовому засіданні про те, що за життя матері та брата в нього не було жодних сумнівів щодо родинних відносин останніх, а саме, що його мати ОСОБА_5 є рідною матір'ю його брата ОСОБА_7. А сумніви щодо цієї обставини в нього виникли після ознайомлення із Свідоцтвом про народження брата ОСОБА_7.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 256 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення родинних відносин між фізичними особами.

Дослідивши вищезазначені обставини, суд приходить до висновку, що позивачка ОСОБА_1 є рідною онукою ОСОБА_5 та вважає за необхідне встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що померлий батько позивачки ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_3 року народження є рідним сином ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 р., відповідно - ОСОБА_1 є рідною онукою ОСОБА_5.

Родинні відносини ОСОБА_3 (онуки) з ОСОБА_5 підтверджуються наступним:

ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_7 р. н., є рідною донькою ОСОБА_13, що підтверджує Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження від 09.01.2015р.

ОСОБА_13, ІНФОРМАЦІЯ_8 народження є рідною донькою ОСОБА_5, від першого шлюбу, що підтверджує архівний витяг від 26.12.2014р., виданий Державним Архівом Запорізької області.

02.10.1957 р. ОСОБА_13 уклала шлюб, обравши прізвище чоловіка - ОСОБА_13, зазначений факт підтверджує Витяг з державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу від 09.01. 2015р. .

ОСОБА_13 померла ІНФОРМАЦІЯ_9, що підтверджується актовим записом про смерть останньої від ІНФОРМАЦІЯ_9, виданим Запорізьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції в Запорізькій області (а.с.179).

12.04.1981р. ОСОБА_3 уклала шлюб, зареєстрований Шевченківським РАЦС м. Запоріжжя, обравши після укладення шлюбу прізвище чоловіка - ОСОБА_3.

Оскільки ОСОБА_13, мати ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_9, до смерті своєї матері, ОСОБА_5, тому ОСОБА_3 згідно ст. 1266 ЦК України, є спадкоємцем за законом за правом представлення після смерті своєї баби ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 як онука.

Родинні відносини ОСОБА_2, (онука) з ОСОБА_5 підтверджуються наступним:

ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_10 р.н., є рідним сином ОСОБА_6, що підтверджується Витягом з державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження від 09.01.2015р.

ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_11 р.н. є рідним сином ОСОБА_5 від першого шлюбу, що підтверджується витягом з державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження від 23.12.2014р.

30.03.1960р. ОСОБА_6 уклав шлюб, обравши після укладання шлюбу прізвище дружини - ОСОБА_3, що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 23.12.2014р.

ІНФОРМАЦІЯ_12 ОСОБА_6 помер, що підтверджується Свідоцтвом про його смерть ( а.с.21).

Таким чином, оскільки ОСОБА_6 (рідний батько ОСОБА_2) помер ІНФОРМАЦІЯ_12 до смерті своєї матері, ОСОБА_5, тому згідно ст. 1266 ЦК України, ОСОБА_4 є спадкоємцем за законом за правом представлення після смерті своєї баби ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 як онук.

Розрахунок обов'язкової частки яка припадає відповідачу ОСОБА_2 сину ОСОБА_5, який є непрацездатний за віком, в порядку спадкування за законом на підставі ст. 1241 ЦК України обраховано наступним чином:

В разі спадкування за законом при відсутності заповіту, частка яка би припадала ОСОБА_2 складала би 1/5 частку спадкового майна (оскільки 5 спадкоємців за законом залишилися після смерті ОСОБА_5, а саме:

1. ОСОБА_6, переживший чоловік.

2. ОСОБА_2, син ОСОБА_5

3.ОСОБА_1, онука ОСОБА_5, що є спадкоємцем за законом за правом представлення, оскільки її батько, ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_2, до смерті своєї матері, ОСОБА_5

4. ОСОБА_3, онука ОСОБА_5, що є спадкоємицею за законом за правом представлення, оскільки її мати, ОСОБА_13 померла ІНФОРМАЦІЯ_9, до смерті своєї матері, ОСОБА_5

5. ОСОБА_4, онук ОСОБА_5, що є спадкоємцем за законом за правом представлення, оскільки його батько ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_12 до смерті своєї матері, ОСОБА_5

Обов'язкова частка яка припадає відповідачу ОСОБА_2 становить:

? частина від 1/5 частини = 1/10 частина спадкового майна.

Переживший чоловік спадкодавця ОСОБА_5, ОСОБА_6, таким чином прийняв спадщину у розмірі 9/10 часток спадкового майна, а саме, квартири за адресою: АДРЕСА_1.

Відповідач ОСОБА_2, син спадкодавця ОСОБА_5, прийняв спадщину в розмірі 1/10 частина спадкового майна, а саме, квартири за адресою: АДРЕСА_1.

ІНФОРМАЦІЯ_4 помер дід позивачки ОСОБА_6, що підтверджує свідоцтво про смерть останнього, виданого Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Запорізького міського управління юстиції від 17.06.2014р., актовий запис № 3849 (а.с.26).

22.01.2013р. ОСОБА_6 склав заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Компанієць І.Ю. за р. № 183, відповідно до якого, все належне йому майно заповів ОСОБА_1. (а.с.153).

Позивачка ОСОБА_1 прийняла спадщину за заповітом після смерті її діда ОСОБА_6 шляхом звернення до приватного нотаріуса Коновалової Л.С. із заявою про прийняття спадщини у шестимісячний строк, передбачений ст. 1270 ЦК України.

Спадкове майно, на яке відкрилася спадщина після смерті ОСОБА_6 становить 9/10 часток квартири за адресою: АДРЕСА_1.

Зазначені 9/10 частин спадкової квартири за адресою: АДРЕСА_1 спадкодавець ОСОБА_6 прийняв в порядку спадкування за заповітом після смерті своєї дружини ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1, але не оформив своїх спадкових прав за життя, не одержав свідоцтво про право на спадщину на це майно.

Таким чином, після смерті ОСОБА_6 відкрилася спадщина на 9/10 часток спадкової квартири за адресою: АДРЕСА_1, яку він прийняв у порядку спадкування за заповітом після смерті своєї дружини, ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1

Після смерті ОСОБА_6 спадщину прийняли:

- за заповітом від 22.01.2013р. за р. № 183 позивачка ОСОБА_1, онука.

- за законом, обов'язкову частку, згідно ст. 1241 ЦК України, непрацездатний син померлого - відповідач ОСОБА_2.

Згідно ст. 1241 ЦК України, малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов'язкова частка).

Розмір обов'язкової частки у спадщині після смерті ОСОБА_6, що припадає відповідачу ОСОБА_2 має вираховуватися виходячи із кола спадкоємців за законом, які залишилися в живих на день смерті ОСОБА_6, а це сторони по справі - відповідач ОСОБА_2 (син) та позивач ОСОБА_1 (до шлюбу ОСОБА_1) - онука.

В разі спадкування за законом при відсутності заповіту, частка яка би припадала ОСОБА_2 складала би ? частку спадкового майна (оскільки двоє спадкоємці за законом залишилися після смерті ОСОБА_6)

Обов'язкова частка, яка припадає ОСОБА_2 становить:

? частина від ? частини = 1/4 частина спадкового майна.

Спадкове майно, що залишилося після смерті ОСОБА_6 становить 9/10 частин квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яку спадкодавець ОСОБА_6 прийняв в порядку спадкування за заповітом після смерті своєї дружини ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1, але не оформив своїх спадкових прав за життя, не одержав свідоцтво про право на спадщину на це майно.

Таким чином, позивачці ОСОБА_1 належить право власності у порядку спадкування за заповітом на ? частини від належної спадкодавцю ОСОБА_6 9/10 частин квартири за адресою: АДРЕСА_1, що становить : ? х 9/10 = 3/40х 9/40 = 27/40 часток квартири.

Відповідачу, ОСОБА_2 належить право власності у порядку спадкування за законом на ? частину від належної спадкодавцю ОСОБА_6 9/10 частин квартири за адресою: АДРЕСА_1, що становить: ? х 9/10 = 1/40х9/40= 9/40 часток квартири.

Загалом, відповідачу ОСОБА_2 належить в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_5 і після смерті батька ОСОБА_6 наступна частина спірної квартири: 1/10 частка квартири (після смерті матері) + 9/40 часток квартир (після смерті батька) = 4/40 + 9/40 = 13/40 часток квартири.

24.12.2014р. Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії винесеної приватним нотаріусом ОСОБА_13 позивачу ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті її діда ОСОБА_6, померлого ІНФОРМАЦІЯ_4, оскільки вона не мала правовстановлюючих документів на спадкову квартиру, які утримував у себе відповідач

Ухвалою суду відповідач був зобов'язаний надати правовстановлюючі документи на квартиру, що останнім було виконано.

Дослідивши вищезазначені обставини, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_12 є доведеними, а тому підлягають задоволенню у повному обсязі з урахуванням уточнення до позовної заяви. При цьому суд не приймає заперечення відповідача ОСОБА_4 проти позову, як безпідставні, такі, що не відповідають обставинам справи, встановленим судом.

Керуючись ст.ст. 1216, 1217, 1241,1266, 1268 ЦК України, ст. 256, 212-214 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги задовольнити.

Встановити, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5 року народження, є рідною онукою ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 27/40 часток квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1, в порядку спадкування за заповітом після смерті діда ОСОБА_6, померлого ІНФОРМАЦІЯ_4

На рішення суду протягом десяти днів з дня його проголошення може бути подана апеляційна скарга до апеляційного суду Запорізької області через Комунарський районний суд м. Запоріжжя.

Суддя А.І. Боровікова