Справа № 199/9615/15-ц
РІШЕННЯ

Іменем України

26 січня 2016 року Амур-Нижньодніпровський районний суд м.Дніпропетровська у складі:

Головуючий-суддя Богун О.О.

При секретарі Рибак К.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпропетровську цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи, що не заявляють самостійних вимог - Обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив №364», приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Солошенко Юлія Володимирівна про визнання права спільної сумісної власності та визнання права власності в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачі звернулись до суду з позовом до ОСОБА_3, треті особи, що не заявляють самостійних вимог - Обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив №364», приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Солошенко Юлія Володимирівна про визнання права спільної сумісної власності та визнання права власності в порядку спадкування. В обґрунтування позову посилаючись на те, що ОСОБА_1 та ОСОБА_5 перебували у зареєстрованому шлюбі. Від шлюбу вони мають двох дітей - ОСОБА_2 та ОСОБА_3. У 1985 році позивачу та її чоловіку у житлово-будівельному кооперативі №364 була надана у користування двокімнатна квартира АДРЕСА_1. ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_5 помер. Після його смерті відкрилася спадщина на ? частину квартири АДРЕСА_1. Спадкоємцями першої черги після померлого є діти померлого, а саме позивач ОСОБА_2 та відповідач ОСОБА_3.

Останні звернулися до приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу Солошенко Ю.В. Після чого отримали свідоцтво про право на спадщину за законом.

Однак до спадкового майна не увійшла спірна квартира, так як на момент смерті спадкодавця були відсутні правовстановлюючі документи на квартиру.

На момент смерті спадкодавця шлюб між ним та позивачем ОСОБА_1 було розірвано, однак вона має право на виділ ? частини квартири АДРЕСА_1, як майна набутого за час шлюбу.

Між дітьми спадкодавця ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є домовленість про те, що відповідач ОСОБА_3 не претендує на частку вищезазначеної квартири, а тому позивачка ОСОБА_2 просить визнати за нею право власності на ? частину квартири.

На підставі зазначеного позивачі просять, визнати за ОСОБА_1 право спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1; визнати на нею право власності на ? частину вказаної квартири, як спільну сумісну власність подружжя; визнати за ОСОБА_2 право на спадкування ? частини квартири; визнати на ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом.

У судове засідання позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не з'явилися, надавши заяву про слухання справи у їх відсутність, на задоволенні позову наполягали.

У судове засідання відповідач ОСОБА_3 не з'явився, надавши заяву про слухання справи у його відсутність, проти задоволення позову не заперечував.

Представник третьої особи Обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив №364», у судове засідання не з'явився, про слухання справи повідомлений належним чином, про причини не явки суд не повідомив.

Третя особа приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Солошенко Юлія Володимирівна у судове засідання не з'явилася, надала заяву про слухання справи у її відсутність.

Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України у зв'язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши докази в їх сукупності приходить до наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_5 з 15 серпня 1981 року перебували у зареєстрованому шлюбу.

Від шлюбу вони мають двох дітей: ОСОБА_2 та ОСОБА_3.

ОСОБА_5 був прийнятий в члени Обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив №364». Відповідно до довідки «Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив №364» пайовий внесок за квартиру АДРЕСА_1 сплачений в повному обсязі.

Таким чином, оскільки було сплачено вартість квартири, то ОСОБА_5, як член кооперативу, став її власником.

Статтею 41 Конституції України та ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17 липня 1997 року відповідно до Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Відповідно до ч.3 ст.384 ЦК України у разі викупу квартири член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником.

Дана норма права кореспондується з положеннями ст.19-1 Закону України «Про кооперацію».

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в п.11 своєї постанови №20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» при вирішенні спорів про право власності на жилий будинок, на квартиру в житлово-будівельному або житловому кооперативі, на інші будівлі судам слід виходити з роз'яснень, які дані Пленумом Верховного Суду України у прийнятих ним постановах з цих питань. Крім цього, слід враховувати, що: б) при повному внесені пайових внесків за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані члену житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, у особи, яка має право на частку в пайових внесках, виникає право власності на відповідну частку квартири, дачі, гаража чи іншої будівлі.

Оскільки пай за квартиру було сплачено під час зареєстрованого шлюбу, то квартира є спільною власністю подружжя ОСОБА_5.

Рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 22 січня 1999 року шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 розірвано.

ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_5 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданого Відділом державної реєстрації смерті реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції, актовий запис № 2834 від ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

У абз. 2 п. 8 своєї постанови від 30 травня 2008 року N 7 «Про судову практику у справах про спадкування» Пленум Верховного Суду України роз'яснив, що у разі смерті члена житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного кооперативу, члена садівницького товариства, яким до дня смерті не були внесені повністю пайові внески, до складу спадщини входять частина внесеного паю та інші суми, які підлягають поверненню, а не квартира, дача, гараж, садовий будинок. Частка пайового внеску, що належала померлому, входить до складу спадщини на загальних підставах. Якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди.

Після смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина у вигляді ? частини квартиру АДРЕСА_1. Спадкоємцями першої черги є діти померлого, а саме ОСОБА_2 та ОСОБА_3.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За змістом статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив та батьки.

Спадкоємцем першої черги після померлого ОСОБА_5 є його діти, а саме - ОСОБА_2 та ОСОБА_3.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у встановлений законом строк звернулися до нотаріальної контори з питання оформлення спадщини. Нотаріусом було видано свідоцтва про право на спадщину за законом, однак у спадкову масу не увійшла квартира АДРЕСА_1.

У абз. 2 п. 8 своєї постанови від 30 травня 2008 року N 7 «Про судову практику у справах про спадкування» Пленум Верховного Суду України роз'яснив, що у разі смерті члена житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного кооперативу, члена садівницького товариства, яким до дня смерті не були внесені повністю пайові внески, до складу спадщини входять частина внесеного паю та інші суми, які підлягають поверненню, а не квартира, дача, гараж, садовий будинок. Частка пайового внеску, що належала померлому, входить до складу спадщини на загальних підставах. Якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди.

Відповідно до довідки голови «Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив №364» пайовий внесок за квартиру АДРЕСА_1 був сплачений ОСОБА_5 в повному обсязі.

Таким чином, в матеріали справи надано достатньо доказів того, що ОСОБА_5 за життя набув право власності на квартиру АДРЕСА_1, а отже після його смерті відкрилася спадщина на це майно.

А тому суд вважає, що позовні вимоги позивачів підлягають частковому задоволенню, а саме необхідно визнати за ОСОБА_1 право спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1; визнати на нею право власності на ? частину вказаної квартири, як спільну сумісну власність подружжя; визнати за ОСОБА_2 право на спадкування ? частину вищезазначеної квартири. В іншій частині позову позивачам відмовити.

Питання про розподіл судових витрат судом вирішено відповідно до приписів ст.88 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 57-60, 88, 212, 214, 215, 218, 222 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи, що не заявляють самостійних вимог - Обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив №364», приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Солошенко Юлія Володимирівна про визнання права спільної сумісної власності та визнання права власності в порядку спадкування - задовольнити частково.

Визнати квартиру АДРЕСА_1 спільною сумісною власності подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_5.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на ? частину квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після ОСОБА_5, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Судові витрати віднести на позивачів.

На рішення може бути подана апеляційна скарга в Апеляційний суд Дніпропетровської області через Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Головуючий :