АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И[1]

25 липня 2016 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду міста Києва у складі:

головуючого судді: Мазурик О.Ф.,

суддів: Немировської О.В., Чобіток А.О.,

при секретарі: Калініній Я.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк», в інтересах якого діє Будниченко Олег Валерійович,

на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва 16 червня 2016 року

у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

В С Т А Н О В И Л А:

На підставі ухвали Апеляційного суду м. Києва від 10 травня 2016 року про визначення підсудності у справі до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява Публічного акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк» (далі - ПАТ «Державний експортно-імпортний банк», Банк) до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва 16 червня 2016 року позовну заяву визнано неподаною та повернуто позивачу.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою, позивач через свого представника звернувся до суду з апеляційною скаргою в якій вказав, що ухвала суду є незаконною, необґрунтованою, постановлена з порушенням норм процесуального права та просив її скасувати, питання про відкриття провадження у справі направити на новий розгляд.

Вказував, що ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва 20 травня 2016 року, отримано позивачем 06.06.2016, а заяву про усунення недоліків позовної заяви здано на пошту 13.06.2016, а отже, з урахуванням вихідних днів, недоліки усунуто у строки, визначені в ухвалі суду.

Представник ПАТ «Державний експортно-імпортний банк» - Малік Т.І. в судовому засіданні апеляційну скаргу підтримала, просила задовольнити з підстав наведених в ній.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника позивача, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах апеляційного оскарження, дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва 16 червня 2016 року позовну заяву визнано неподаною та повернуто позивачу.

Визнаючи неподаною позовну заяву та повертаючи її позивачу, суд виходив з того, що вимоги ухвали суду від 20 травня 2016 року, позивачем в строк зазначений судом, не виконані.

Проте, колегія суддів не може погодитися з таким висновком суду, з огляду на наступне.

За змістом ч. 1-2 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 20 травня 2016 року позовну заяву ПАТ «Державний експортно-імпортний банк» залишено без руху з підстав невідповідності ч. 5 ст. 119 ЦПК України.

Вказана ухвала отримана уповноваженою особою ПАТ «Державний експортно-імпортний банк» - Пархоменко 06 червня 2016 року (а.с. 11).

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо не визначені законом, - встановлюються судом (ст. 67 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 69 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов'язано його початок.

Згідно ст. 70 ЦПК України строк, обчислюваний роками, закінчується у відповідні місяць і число останнього року строку. Строк, обчислюваний місяцями, закінчується у відповідне число останнього місяця строку. Якщо закінчення строку, обчислюваного місяцями, припадає на такий місяць, що відповідного числа не має, строк закінчується в останній день цього місяця.

Отже п'ятим днем усунення недоліків позовної заяви був вихідний день 11.06.2016 року (субота).

Відповідно до ч. 3 ст. 70 ЦПК України якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Враховуючи наведені положення закону, останнім днем усунення недоліків позовної заяви був понеділок - 13.06.2016 року.

З додатків до апеляційної скарги вбачається, що на виконання вимог ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 20.05.2016 року, ПАТ «Державний експортно-імпортний банк» 13.06.2016 року направив на адресу Шевченківського районного суду м. Києва заяву про усунення недоліків разом з додатками, до якої було долучено платіжне доручення № 53095 від 09.06.2016.

Направлення зазначених вище документів на адресу суду підтверджується копією опису вкладення у цінний лист № 41047195 (а.с. 23), копією реєстру цінних листів від 13.06.2016 (а.с. 24), копією фіскального чеку № 8926 від 13.06.2016 (а.с. 25).

Відповідно до ч. 6. ст. 70 ЦПК України строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здано на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв'язку.

Тобто, позивач у межах встановленого п'ятиденного строку виконав вимоги ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Факт своєчасного направлення ПАТ «Державний експортно-імпортний банк» відповідної заяви з додатками, підтверджується штемпелем поштового відділення про відправлення на описі та реєстрі поштового відправлення.

Проте, постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції вказаних обставин і норм закону не врахував та не повно з'ясував всі обставини справи.

Ураховуючи наведене, колегія суддів вважає, що при постановленні ухвали про повернення позову, було порушено порядок встановлений для вирішення цього питання.

Пунктом 3 статті 312 ЦПК України передбачено, що розглянувши скаргу на ухвалу суду першої інстанції, апеляційний суд скасовує ухвалу і передає питання на новий розгляд до суду першої інстанції, якщо останній порушив порядок, встановлений для його вирішення.

На підставі викладеного та керуючись ст. 218, 303, 307, 312, 313-315, 317, 319 ЦПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк», в інтересах якого діє Будниченко Олег Валерійович, - задовольнити.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва 16 червня 2016 року - скасувати і передати питання про відкриття провадження у справі на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий:

Судді:

Справа № 761/18653/16-ц

№ апеляційного провадження: 22-ц/796/10971/2016

Головуючий у суді першої інстанції: Гуменюк А.І.

Доповідач у суді апеляційної інстанції: Мазурик О.Ф.