Долинський районний суд Кіровоградської області
Справа № 388/1486/15-ц
У Х В А Л А

Іменем України

14.01.2016 м. Долинська

Долинський районний суд Кіровоградської області

у складі: головуючого судді Баранського Д.М.,

за участю секретаря Поліщук Т.І.,

розглянув у відкритому судовому засіданні, у приміщенні суду в м. Долинській заяву Державного підприємства «Дирекція Криворізького гірничо-збагачувального комбінату окислених руд» про скасування заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Дирекція Криворізького гірничо-збагачувального комбінату окислених руд» про стягнення вихідної допомоги та середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2015 року Державне підприємство «Дирекція Криворізького гірничо-збагачувального комбінату окислених руд» (далі ДП «КГЗКОР») звернулось до суду з цією заявою про скасування заочного рішення, посилаючись на те, що 4 листопада 2015 року Долинським районним судом Кіровоградської області було ухвалено заочне рішення. Стягнуто з Державного підприємства «Дирекція Криворізького гірничо-збагачувального комбінату окислених руд» на користь ОСОБА_1 2034,65 грн (дві тисячі тридцять чотири гривні 65 копійок) невиплаченої вихідної допомоги при звільненні, а також 13696,12 грн (тринадцять тисяч шістсот девяносто шість гривень 12 копійок) середнього заробітку за весь час затримки по день винесення цього рішення. Стягнуто з Державного підприємства «Дирекція Криворізького гірничо-збагачувального комбінату окислених руд» в дохід держави 243,60 грн (двісті сорок три гривні 60 копійок) судового збору.

У судове засідання ДП «КГЗКОР» не мало можливості направити представника начальника юридичного відділу, з причин його тимчасової непрацездатності.

ДП «КГЗКОР» зазначає, що законодавством не передбачено виплату у чотирикратному розмірі середньомісячної заробітної плати особам віднесеним до 1, 2 категорії постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи при звільненні працівника з підстав, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 40 КЗпП України.

Також, із середнього заробітку ОСОБА_1 підлягають утриманню обовязкові платежі у виді податків, а відтак у рішенні має бути зазначено про їх утримання.

Крім вищезазначеного, у звязку з роботою ДП «КГЗКОР» в умовах неповного робочого тижня з додатковими вихідними днями (четвер, пятниця) у 2015 році, у рішенні суду від 4 листопада 2015 року неправильно визначено кількість робочих днів, що минули з дня звільнення ОСОБА_1 до ухвалення цього рішення, а відповідно неправильно визначено розмір середнього заробітку за весь час затримки по день винесення рішення.

У судове засідання представник відповідача Державного підприємства «Дирекція Криворізького гірничо-збагачувального комбінату окислених руд» не зявився, про причину неявки не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутності не надіслав.

Позивач ОСОБА_1 у судовому засіданні заперечував проти скасування заочного рішення.

Суд, заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи та підстави заяви про скасування заочного рішення, дійшов до такого висновку.

Судом установлено, що заочним рішенням Долинського районного суду Кіровоградської області від 4 листопада 2015 року позов задоволено частково. Стягнуто з Державного підприємства «Дирекція Криворізького гірничо-збагачувального комбінату окислених руд» на користь ОСОБА_1 2034,65 грн (дві тисячі тридцять чотири гривні 65 копійок) невиплаченої вихідної допомоги при звільненні, а також 13696,12 грн (тринадцять тисяч шістсот девяносто шість гривень 12 копійок) середнього заробітку за весь час затримки по день винесення цього рішення. Стягнуто з Державного підприємства «Дирекція Криворізького гірничо-збагачувального комбінату окислених руд» в дохід держави 243,60 грн (двісті сорок три гривні 60 копійок) судового збору (а. с. 49-52).

Відповідно до ст. 228 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Згідно ч. 1 ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно вищевказаного правила, суд може скасувати заочне рішення за наявності одночасно двох умов: неявки відповідача в судове засідання та не повідомлення про причини неявки з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як убачається з матеріалів цієї цивільної справи, повноваження представника ДП «КГЗКОР» мали, зокрема керуючий санацією цього підприємства ОСОБА_2, а також представник за довіреністю від 27 травня 2015 року ОСОБА_3, а відтак не має підстав уважати поважною неявку в судове засідання іншого представника за його тимчасової непрацездатності. Крім цього у матеріалах цієї цивільної справи відсутні будь-які докази наявності в особи, яка мала тимчасову непрацездатність у період ухвалення судом рішення відповідних повноважень на ведення цієї справи від імені ДП «КГЗКОР».

З огляду на вищезазначене, суд уважає, що представник відповідача ДП «КГЗКОР» не зявився в судове засідання без поважних причин.

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України у п. 6 постанови N 13 від 24 грудня 1999 року "Про практику застосування судами законодавства про оплату праці", задовольняючи вимоги про оплату праці, суд має навести в рішенні розрахунки, з яких він виходив при визначенні сум, що підлягають стягненню. Оскільки справляння і сплата прибуткового податку з громадян є відповідно обов'язком роботодавця та працівника, суд визначає зазначену суму без утримання цього податку й інших обов'язкових платежів, про що зазначає в резолютивній частині рішення.

Таким чином, є необґрунтованими доводи заяви про скасування заочного рішення, що стосуються визначення судом у рішенні податків та інших платежів, які підлягають відрахуванню із зазначеної у рішенні суду суми, зокрема середнього заробітку за весь час затримки.

Оскільки ОСОБА_1 наказом від 11 березня 2015 року № 17/08-ос з 16 березня 2015 року був звільнений із займаної посади, згідно п. 1 ст. 40 КЗпП України, а саме за скороченням штату, відповідно доводи ДП «Дирекція Криворізького гірничо-збагачувального комбінату окислених руд» про встановлення для таких осіб триденного робочого тижня не можна визнати обґрунтованими. Іншим доводам заяви про перегляд заочного рішення, зокрема доводам з приводу неправильного визначення судом кількості робочих днів, що минули з дня звільнення ОСОБА_1 до ухвалення заочного рішення у справі, суд дав належну оцінку, що відображено в мотивувальній частині заочного рішення.

Відповідно до вищезазначеного, а також відсутності одночасно двох умов, що дають підстави для скасування заочного рішення, суд уважає, що подана заява є необґрунтованою та не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 228, 230, 231 ЦПК України суд,

УХВАЛИВ:

Залишити без задоволення заяву Державного підприємства «Дирекція Криворізького гірничо-збагачувального комбінату окислених руд» про скасування заочного рішення Долинського районного суду Кіровоградської області від 4 листопада 2015 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Дирекція Криворізького гірничо-збагачувального комбінату окислених руд» про стягнення вихідної допомоги та середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

Розяснити державному підприємству «Дирекція Криворізького гірничо-збагачувального комбінату окислених руд», що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_4