Справа № 215/3720/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2016 року Тернівський районний суд м. Кривого Рогу

у складі:

головуючого, судді - Тарасенко О.В.

при секретарі - Пасько М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі справу у відповідності з ч. 2 ст. 197 ЦПК України без фіксації судового процесу технічними засобами за позовом Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський ОСОБА_1» до ОСОБА_2 про звернення стягнення на іпотечне майно, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом в якому просить: звернути стягнення в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором № 72 368 118,97 грн., на предмет іпотеки, а саме: нежитлове приміщення № 80 , загальною площею 21,7 кв. м., збудоване на першому поверсі будинку № 96 по вул.. 23 Лютого в місті кривому Розі, Дніпропетровської області, яке належить на праві приватної власності ОСОБА_2, шляхом визнання права власності за ПАТ «Всеукраїнський ОСОБА_1 ».

В обґрунтування позову зазначив, що ОСОБА_2 не виконуються умови Кредитного договору щодо повернення грошових коштів. На забезпечення вказаних зобов'язань між позивачем та відповідачем був укладений Іпотечний договір від 31.01.2007 року, згідно умов якого у разі невиконання зобов'язань щодо повернення грошових коштів позичальник має право звернути стягнення на Предмет іпотеки.

31.07.2007 року ОСОБА_1, на підставі укладеного кредитного договору № 72, надав Позичальнику кредит у розмірі 20 000,0 доларів США, зі сплатою 14,0 % річних, а з 10.11.2008 року зі сплатою 17,0% річних, цільове призначення кредиту - ремонт нерухомого майна, терміном користування по 30.01.2017 р.

Банк виконав умови Кредитного договору - надав Відповідачу ОСОБА_3, що підтверджується меморіальним ордером № 20490 від 31.01.2007р,. а останній зобов'язався повернути кредит, сплатити відсотки та комісію у строки та у розмірі, передбачені Кредитним договором та додатковими угодами до кредитного договору.

Пунктом 3.3.3 Кредитного договору встановлено, що Відповідач зобов'язався щомісячно повертати частини кредитних коштів, згідно з умовами визначеними п.2.5.1, сплачувати відсотки за користування кредитними коштами, сплачувати кошти, передбачені плі. 1.1.3,1.1.4. кредитного договору та додатковими угодами до кредитного договору, а також на вимогу Банку сплачувати можливу неустойку.

Пунктом 3.2.3 Кредитного договору передбачено, що Кредитодавець має право вимагати достроково повернення кредиту, сплати відсотків за користування ним та інших платежів за цим договором, у випадку .невиконання чи неналежного виконання Позичальником та/або Поручителем та/або Майновим поручителем своїх «зобов'язань за цим Договором та/або Договором забезпечення.

Відповідно до п.4.2. Кредитного договору за несвоєчасне повернення кредитних коштів та за несвоєчасну повну чи часткову сплату процентів, Позичальник сплачує Банку штраф у розмірі подвійної процентної ставки, за кожний день прострочення виконання зобов'язань.

Відповідно до п. 4.3 Кредитного договору за неналежне виконання грошових зобов'язань, передбачених п.3.3.3 цього договору, позичальник зобов'язаний сплатити штраф у розмірі 5% від суми кредиту, визначеної в п. 1.1.1. цього договору, за кожний випадок порушення за реквізитами,зазначеними кредитодавцем.

В забезпечення виконання зобов'язання по Кредитному договору, між Банком (надалі - Іпотекодержатель) та ОСОБА_2 (надалі - Іпотекодавець) 31.01.2007 р. укладено іпотечний договір, посвідчений приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області, ОСОБА_4, 21.01.2007р., зареєстрований в реєстрі за № 507 (надалі - Договір іпотеки). Предметом іпотеки є нежитлове приміщення під номером 80, загальною площею 21,7 кв. м., збудоване в перший поверх п'ятиповерхового житлового будинку під номером 96 на вулиці 23 Лютого в місті Кривому Розі, Дніпропетровської області. ( надалі - предмет іпотеки).

Предмет іпотеки є власністю Відповідача, що підтверджується Договором купівлі-продажу приміщення, посвідченого 12 серпня 2005 року приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу ОСОБА_5., за реєстровим номером 4830, зареєстрованого в КП «Криворізьке міжміське бюро технічної інвентаризації» 31 жовтня 2006 року, номер запису 5355 в книзі 12Н-355 в електронному Реєстрі прав власності на нерухоме майно за реєстраційним номером 10819103;

У зв'язку з посвідченням Договору іпотеки.31.01.2007 року накладено заборону відчуження зазначеної в договорі нежитлове приміщення під номером 80 збудованого в перший поверх п'ятиповерхового житлового будинку під номером 96 на вулиці 23 Лютого в місті Кривому Розі, Дніпропетровської області, яка є власністю Іпотекодавця, до припинення чи розірвання договору іпотеки та зареєстровано в реєстрі для реєстрації заборон відчуження нерухомого майна за № 506

Згідно з п.5.1.6, 5.1.7, 5.1.12 Договору іпотеки Іпотекодержатель має право звернути стягнення на предмет іпотеки у випадку, якщо при настанні строку виконання зобов'язання (або тієї чи іншої його частини), воно не буде виконане. *»

Відповідно до п.п.7.1,7.6.3 Договору іпотеки у випадку невиконання або неналежного виконання Позичальником зобов'язання в цілому або в тій чи іншій частині та/або невиконання або неналежне виконання Іпотекодавцем обов'язків. Встановлених цим Договором, в цілому або в тій чи іншій частині, Іпотекодержатель має право дострокового виконання Зобов'язання, а в разі його невиконання-звернути стягнення на Предмет іпотеки, а також в інших випадках, передбачених цим договором, чинним законодавством, Іпотекодержатель має право задовольнити свої вимоги за рахунок предмета іпотеки в повному обсязі в порядку, передбаченому цим договором та чинним законодавством.

Пунктом 7.4. вищевказаного Договору іпотеки встановлено, що звернення стягнення на Предмет іпотеки здійснюється за вибором Іпотекодержателя на підставі: за рішенням суду; виконавчого напису нотаріуса; переходу до Іпотекодержателя права власності на Предмет іпотеки в рахунок виконання зобов'язання по Кредитному договору в порядку, встановленому статтею 37 Закону України «Про іпотеку» та умовами цього Договору.

Відповідно до п.7.6.1 Договору іпотеки задоволення вимог Іпотекодержателя здійснюється шляхом переходу до Іпотекодержателя права власності на Предмет іпотеки в рахунок виконання основного Зобов'язання згідно з цим застереженням про задоволення вимог Іпотекодержателя.

Згідно п.7.5 Договору іпотеки Іпотекодержатель має право на свій розсуд обрати порядок звернення стягнення на Предмет іпотеки в межах, передбачених п.7.4. цього Договору.

У зв'язку з невиконанням Відповідачем графіку погашення заборгованості за Кредитним договором № 72/в, ОСОБА_1 направив ОСОБА_2 вимогу-претензію з повідомленням, що строк виконання зобов'язань за Кредитним договором є таким, що настав з вимогою виконати свої зобов'язання у 30-ти денний строк від дня пред'явлення вимоги та повернути заборгованість за Кредитним Договором № 72/в від 31.01.2007 р.

Відповідно до п.п.3.3.3 Кредитного договору Позичальник зобов'язаний щомісячно повертати частинами кредитні кошти, сплачувати проценти за користування кредитними коштами, а також на вимогу Банку сплачувати можливу неустойку. Банк свої зобов'язання, щодо надання Позичальнику кредиту виконав у повному обсязі, але позичальник свої обов'язки по поверненню ОСОБА_3 згідно графіку погашення кредиту, сплаті відсотків за користування ОСОБА_3 та комісії за обслуговування ОСОБА_3 не виконує.

Станом на 12.06.2015 року заборгованість за кредитним договором становить 368 118,97 грн., з них: заборгованість за кредитом - 9376,00 дол. США, відсотки за користування кредитом -4955,58 дол. США. Що по курсу НБУ 21,027495 станом на 12.06.2015р. становить 301 357,23 грн., плата за пропуск платежів 66 761,74грн.

Згідно зі ст.ст. 525, 526 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) угода (договір) є підставою виникнення цивільних прав і обов'язків, зобов'язання повинні виконуватися належним чином та у встановлений строк відповідно до вказівок закону, умов договору та припиняються виконанням, проведеним належним чином, а одностороння відмова від їх виконання не допускається.

Статтею 589 ЦК України передбачено, що у разі невиконання зобов'язання, забезпеченого заставою, заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави. За рахунок предмета застави заставодержатель має право задовольнити в повному обсязі свою вимогу, що визначена на момент фактичного задоволення, включаючи сплату процентів, неустойки, відшкодування збитків, завданих порушенням зобов'язання, необхідних витрат на утримання заставленого майна, а також витрат, понесених у зв'язку із пред'явленням вимоги, , якщо інше не встановлено договором.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про іпотеку» іпотека - це вид забезпечення виконання зобов'язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов'язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 33 Закону України «Про іпотеку», у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.

В силу ч. 1 ст. 37 Закону України «Про іпотеку», іпотекодержатель може задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності на предмет іпотеки. Правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки, є договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками та передбачає передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов'язання.

Виходячи із норм законодавства, насамперед ст. ст. 36, 37 Закону України «Про іпотеку», чинним законодавством не виключається можливість звернення стягнення шляхом набуття права власності на предмет іпотеки за рішенням суду.

Такої ж позиції дотримується і Верховний суд України, яка викладена в Узагальненні судової практики розгляду цивільних справ, які виникають з кредитних правовідносин (2009-2010 роки) від «07» жовтня 2010 р. Згідно ч. 1 ст. 20 ЦК України право на захист особа здійснює на свій розсуд.

В силу статті 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Тому, в разі встановлення такого способу звернення стягнення у договорі Іпотекодержатель на підставі ч. 2 ст. 16 ЦК України має право вимагати застосування його судом.

Відповідно до статті 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Вважає, що заявлений позивачем позов є захистом вже існуючого права, що виникло на підставі застереження в договорі іпотеки, яке законодавцем визначено як самостійна підстава виникнення права власності.

Враховуючи викладене, а також те, що договір іпотеки містить відповідне застереження про задоволення вимог іпотекодержателя, у суду є всі законні підстави для задоволення позову і визнання права власності позивача на спірне майно, що є предметом іпотеки.

У зв'язку з неналежним виконанням ОСОБА_2 зобов'язань за кредитним договором, у ПАТ «Всеукраїнський ОСОБА_1» виникає право звернути стягнення на предмет іпотеки, який належить ОСОБА_2, шляхом набуття права власності на предмет іпотеки.

У зв'язку з набуттям чинності ЗУ «Про акціонерні товариства», з метою приведення установчих документів Банку у відповідність до чинного законодавства України, 18 травня 2010р. Відкрите акціонерне товариство «Всеукраїнський ОСОБА_1» змінило своє найменування на Публічне акціонерне товариство «Всеукраїнський ОСОБА_1» (скорочене найменування - ПАТ «ВіЕйБі Банк») і являється повним правонаступником Відкритого акціонерного товариства Всеукраїнський ОСОБА_1.

Просить в рахунок погашення заборгованості ОСОБА_2 звернути стягнення заборгованості за кредитним договором № 72 368 118,97 грн., на предмет іпотеки, а саме: нежитлове приміщення № 80 , загальною площею 21,7 кв. м., збудоване на першому поверсі будинку № 96 по вул.. 23 Лютого в місті кривому Розі, Дніпропетровської області, яке належить на праві приватної власності ОСОБА_2, шляхом визнання права власності за ПАТ «Всеукраїнський ОСОБА_1

Представник позивача звернувся до суду с заявою про підтримку позову та розгляд справи у його відсутність, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.

Відповідач в судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином , про причину не явки суд не повідомив.

Дослідивши матеріали справи суд вважає, що в порядку заочного розгляду справи позов підлягає задоволенню у повному обсязі з наступних підстав.

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

31.07.2007 року між Відкритим акціонерним товариством Всеукраїнський ОСОБА_1 і ОСОБА_2, ОСОБА_1 надав Позичальнику кредит у розмірі 20 000,0 доларів США, зі сплатою 14,0 % річних, а з 10.11.2008 року зі сплатою 17,0% річних, цільове призначення кредиту - ремонт нерухомого майна, терміном користування по 30.01.2017 р. (а.с.13-16).

Банк виконав умови Кредитного договору - надав Відповідачу ОСОБА_3, що підтверджується меморіальним ордером № 20490 від 31.01.2007р,. а останній зобов'язався повернути кредит, сплатити відсотки та комісію у строки та у розмірі, передбачені Кредитним договором та додатковими угодами до кредитного договору.(7).

Відповідно до п. 3.3.3 Кредитного договору Відповідач зобов'язався щомісячно повертати частини кредитних коштів, згідно з умовами визначеними п.2.5.1, сплачувати відсотки за користування кредитними коштами, сплачувати кошти, передбачені плі. 1.1.3,1.1.4. кредитного договору та додатковими угодами до кредитного договору, а також на вимогу Банку сплачувати можливу неустойку.

Але ОСОБА_2 свої зобовязання не виконав, у зв'язку з чим у нього утворилася заборгованість по кредитному договору, яка станом на 12.06.2015 року становить 368 118,97 грн., з них: заборгованість за кредитом - 9376,00 дол. США, відсотки за користування кредитом -4955,58 дол. США. Що по курсу НБУ 21,027495 станом на 12.06.2015р. становить 301 357,23 грн., плата за пропуск платежів - 66761,74грн. (а.с.8-9).

В забезпечення виконання зобов'язань за Кредитним договором між Банком та ОСОБА_2 31.01.2007 р. укладено іпотечний договір. Предметом іпотеки є нежитлове приміщення під номером 80, загальною площею 21,7 кв. м., збудоване в перший поверх п'ятиповерхового житлового будинку під номером 96 на вулиці 23 Лютого в місті Кривому Розі, Дніпропетровської області, вартість якого згідно звіту про незалежну оцінку майна станом на 18.06.2015 року становить 359 400,0 грн., що еквівалентно на дату оцінки 16 000,0 доларів США (а.с.18-23).

Згідно з п.5.1.6, 5.1.7, 5.1.12 Договору іпотеки Іпотекодержатель має право звернути стягнення на предмет іпотеки у випадку, якщо при настанні строку виконання зобов'язання (або тієї чи іншої його частини), воно не буде виконане.

Відповідно до п.п.7.1,7.6.3 Договору іпотеки у випадку невиконання або неналежного виконання Позичальником зобов'язання в цілому або в тій чи іншій частині та/або невиконання або неналежне виконання Іпотекодавцем обов'язків. Встановлених цим Договором, в цілому або в тій чи іншій частині, Іпотекодержатель має право дострокового виконання Зобов'язання, а в разі його невиконання-звернути стягнення на Предмет іпотеки, а також в інших випадках, передбачених цим договором, чинним законодавством, Іпотекодержатель має право задовольнити свої вимоги за рахунок предмета іпотеки в повному обсязі в порядку, передбаченому цим договором та чинним законодавством.

Пунктом 7.4. вищевказаного Договору іпотеки встановлено, що звернення стягнення на Предмет іпотеки здійснюється за вибором Іпотекодержателя на підставі: за рішенням суду; виконавчого напису нотаріуса; переходу до Іпотекодержателя права власності на Предмет іпотеки в рахунок виконання зобов'язання по Кредитному договору в порядку, встановленому статтею 37 Закону України «Про іпотеку» та умовами цього Договору.

Це узгоджується з положеннями статті 33 Закону України «Про іпотеку», відповідно до якої у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання, іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки.

За ч.1 ст.33 наведеного Закону, у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону.

Умовами укладеного між сторонами іпотечного договору передбачено право іпотекодержателя звернути стягнення на предмет іпотеки у разі неналежного виконання позичальниками умов Кредитного договору.

Судом достовірно встановлено, що ОСОБА_6І зобов'язання за вказаним Кредитним договором належним чином не виконала, у зв'язку з чим у неї виникла заборгованість.

Відповідно до п.7.6.1 Договору іпотеки задоволення вимог Іпотекодержателя здійснюється шляхом переходу до Іпотекодержателя права власності на Предмет іпотеки в рахунок виконання основного Зобов'язання згідно з цим застереженням про задоволення вимог Іпотекодержателя.

Згідно п.7.5 Договору іпотеки Іпотекодержатель має право на свій розсуд обрати порядок звернення стягнення на Предмет іпотеки в межах, передбачених п.7.4. цього Договору.

Відповідно до положень ст.ст. 33, 35 Закону України «Про іпотеку», згідно з якими у разі порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення у не менш ніж тридцяти денний строк. У цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов`язань та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі розпочати звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до цього Закону. Недотримання цих правил є перешкодою для звернення стягнення на предмет іпотеки, але не перешкоджає зверненню з позовом до боржника про виконання забезпеченого іпотекою зобов`язання відповідно до ч.2 ст. 35 Закону України «Про іпотеку».

Разом з тим, частиною 2 вказаної норми визначено, що положення частини першої цієї статті не є перешкодою для реалізації права іпотекодержателя звернутись у будь-який час за захистом своїх порушених прав до суду у встановленому законом порядку.

У п. 37 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 30 березня 2012р. «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» роз'яснено, що невиконання вимог частини першої статті 35 Закону України «Про іпотеку» про надіслання іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмової вимоги про усунення порушення зобов'язання не є перешкодою для реалізації права іпотекодержателя звернутись у будь-який час за захистом своїх порушених прав до суду (на відміну від інших способів звернення стягнення (частина третя статті 33 цього Закону), оскільки іпотекодавець у судовому засіданні має можливість заперечувати проти вимог іпотекодержателя, що відповідає положенням статті 124 Конституції України.

Відповідно до ч. 3 ст. 33 Закону України «Про іпотеку», у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.

В силу ч. 1 ст. 37 Закону України «Про іпотеку», іпотекодержатель може задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності на предмет іпотеки. Правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки, є договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками та передбачає передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов'язання.

Таким чином, ст. ст. 36, 37 Закону України «Про іпотеку» та чинним законодавством не виключається можливість звернення стягнення шляхом набуття права власності на предмет іпотеки за рішенням суду.

Статтею 39 Закону України "Про іпотеку" передбачено, що у разі задоволення судом позову про звернення стягнення на предмет іпотеки у рішенні суду зазначаються: загальний розмір вимог та всі його складові, що підлягають сплаті іпотекодержателю з вартості предмета іпотеки; опис нерухомого майна, за рахунок якого підлягають задоволенню вимоги іпотекодержателя; заходи щодо забезпечення збереження предмета іпотеки або передачі його в управління на період до його реалізації, якщо такі необхідні; спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів або застосування процедури продажу, встановленої статтею 38 цього Закону; пріоритет та розмір вимог інших кредиторів, які підлягають задоволенню з вартості предмета іпотеки; початкова ціна предмета іпотеки для його подальшої реалізації.

У п. 42 Постанови № 5 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року "Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних відносин" роз'яснено, що в разі задоволення позову про звернення стягнення на предмет іпотеки резолютивна частини рішення суду має відповідати вимогам як статті 39 Закону України "Про іпотеку", так і положенням пункту 4 частини першої статті 215 ЦПК. Зокрема, у ньому в обов'язковому порядку має зазначатись: загальний розмір вимог та всі його складові, що підлягають сплаті іпотекодержателю з вартості предмета іпотеки; спосіб реалізації предмета іпотеки - шляхом проведення прилюдних торгів або застосування процедури продажу шляхом надання права іпотекодержателю на продаж предмета іпотеки; початкова ціна предмета іпотеки для його подальшої реалізації (при цьому суд може зазначити, що початкова ціна встановлюється на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб'єктом оціночної діяльності (незалежним експертом) на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій).За таких обставин, суд вважає позовні вимоги позивача такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ст.88 ЦПК з ОСОБА_2 на користь держави підлягає до стягнення судовий збір в розмірі 3 654 грн. 00 коп.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 525, 526, 530, 1050, 1054 ЦК України, ст.215-219, 224-226 ЦПК України суд, -

ВИРІШИВ

Позов Публічного акціонерного товариства Всеукраїнський ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки задовольнити.

Звернути стягнення рахунок погашення заборгованості за кредитним договором № 72 від 31.01.2007 року в сумі 368 118,97 грн., яка складається із заборгованість за кредитом 9 376,00 дол. США, відсотки за користування кредитом -4955,58 дол. США. Що по курсу НБУ 21,027495 станом на 12.06.2015р. становить 301357,23 грн., плата за пропуск платежів - 66761,74грн. на належний на праві приватної власності ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) предмет іпотеки - нежитлове приміщення під номером 80, загальною площею 21,7 кв. м., збудоване в перший поверх п'ятиповерхового житлового будинку під номером 96 на вулиці 23 Лютого в місті Кривому Розі, Дніпропетровської області, вартістю 359 400,0 грн., шляхом визнання права власності за Публічним акціонерним товариством «Всеукраїнський ОСОБА_1» (, юридична адреса: 04119, м. Київ, вул. Дегтярівська, б. 27«Т»).

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_2 на користь держави судовий збір в розмірі 3 654 грн. 00 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте Тернівським районним судом м. Кривого Рогу за письмовою заявою відповідача, оформленою згідно вимог статті 229 ЦПК України, протягом 10 днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Дніпропетровської області через Тернівський районний суд м. Кривого Рогу шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.

СУДДЯ: