_________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 520/305/16-ц
Провадження № 2/520/1802/16
УХВАЛА

13.01.2016 року

Cуддя Київського районного суду м. Одеси Маломуж А.І.., розглянувши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 "про визнання права спільної сумісної власності спадкодавця на квартиру"

ВСТАНОВИВ:

13.01.2016 року до Київського районного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 «про визнання права спільної сумісної власності спадкодавця на квартиру».

Розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, вважаю, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України і не може бути призначена до судового розгляду з огляду на наступне:

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна (п. 2 ч. 1 ст. 79 ЦПК України).

Як вбачається з позовної заяви, позивач просить визнати право спільної сумісної власності на квартиру № 55, що знаходиться у будинку 123 по вулиці Люстдорфська дорога у м. Одесі за позивачем та відповідачем. Отже, вказані позовні вимоги відносять до вимог майнового характеру. Проте, позовна заява не містить зазначення ціни позову. Посилання позивача, що вказані правовідносини є немайнового характеру, не можуть бути взяті до уваги, на підставі вищевикладеного.

Як вбачається з доданої до даної позовної заяви квитанції, позивачем сплачено судовий збір в розмірі 487,20 грн., проте ставка судового збору згідно ст.. 4 Закону України «Про судовий збір» за звернення до суду з вимогами майнового характеру яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (487 грн. 20 коп.) та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (6090 грн).

Відповідно до п. 9 ч. 1ст. 80 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності визначається дійсною вартістю нерухомого майна. Та при цьому згідно п. «а» ч.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Крім того, в матеріалах позовної заяви відсутній документ, який підтверджує дійсну вартість (оцінку) спірного майна, що не уможливлює встановлення правильності ціни позову, що порушує вимоги норми ст. 119 ЦПК України.

Згідно Постанови Кабінету Міністрів України № 358 від 21.08.2014 року "Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов'язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства" оціночною вартістю для нерухомості є її ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Підтвердженням такої вартості слугує звіт про оцінку, строк дії якого становить не більше шести місяців з дати оцінки. В свою чергу, заявником не надано до суду документів щодо оцінки спірного майна відтак, в зв'язку з відсутністю вказаної оціночної документації, реальну вартість спірного нерухомого майна (квартири) визначити неможливо, а отже неможливо дійти висновку про дійсну ціну позову.

Згідно постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 17.10.2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» вказано, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п'ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п'ятою статті 216 ЦК).

Проте, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд (частина друга статті 80 ЦПК). Остаточне визначення в процесі розгляду справи ціни позову (дійсної вартості спірного майна), а отже, і суми судового збору, здійснюється судом із наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору.

Дослідивши матеріали позовної заяви та з урахуванням вартості аналогічного нерухомого майна на ринку нерухомості в м. Одесі суд вважає за можливе визначити розмір судового збору самостійно у розмірі 6090,00 гривень.

Крім того, враховуючи те, що позивачами було сплачено судовий збір у розмірі 487,20 гривень, позивачу слід доплатити судовий збір у розмірі 5609,80 гривень .

Згідно ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху.

Враховуючи викладене, позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 «про визнання права спільної сумісної власності спадкодавця на квартиру» слід залишити без руху та надати позивачеві строк для усунення виявлених недоліків.

Керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 «про визнання права спільної сумісної власності спадкодавця на квартиру» - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунути виявлені недоліки, в п'ятиденний строк з моменту отримання даної ухвали суду.

Доплатити судовий збір у розмірі 5609,80 гривень.

Роз'яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позов буде вважатися неподаним та повернутий позивачу зі всіма доданими до нього документами.

Ухвала суду оскарженню в апеляційному порядку не підлягає, заперечення на неї можуть бути включенні до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Маломуж А. І.

КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ОДЕСИ

65080, м. Одеса, вул. Варненська, 3 «б»

телефон: 718-99-24

№ С-26

___________ 2016 року

вих..№____________

ОСОБА_1

Одеська обл., Овідіопольський р-н., с. Калаглія, вул. Зелена, 21

Київський районний суд м. Одеси надсилає на Вашу адресу ухвалу суду від 13.01.2016 року про залишення заяви без руху.

Додаток: на ______ аркушах.

Суддя: А.І. Маломуж