Справа № 758/3683/15-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 січня 2016 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Супрун Г. Б. ,

секретаря - Циби О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м.Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду по справі за позовом ПАТ «Всеукраїнський банк розвитку» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

В С Т А Н О В И В :

Заочним рішенням Подільського районного суду м.Києва від 15.06.2015р. задоволено позов банку, з відповідачів стягнуто солідарно заборгованість за кредитним договором від 02.04.2014р. в розмірі 132619,08 грн., а також судовий збір в розмірі 1326,19 грн.

Рішення суду набрало законної сили.

В липні 2015р. відповідачка ОСОБА_1 звернувся із заявою до суду, в якій просить скасувати заочне рішення. Заяву обґрунтовує тим, що відповідач не була повідомлена про розгляд справи, крім того, не погоджується з правомірністю нарахування заборгованості, розмір пені станом на день звернення до суду ( в серпні 2015р) в розмірі 9458,02 грн. є більшим за тим розміром, який вказувався банком у претензії в розмірі 9385,31 грн., яка направлялась раніше в лютому 2015р. також зазначає, що до боржників застосовано подвійну цивільно-правову відповідальність: стягнуто пеню та штраф.

Представник ПАТ " Всеукраїнський банк розвитку»" надав письмові заперечення, просив відмовити в задоволенні заяви з тих підстав, що штраф боржникам не нараховувався, а розмір пені в разі порушення зобов»язання з кожним місяцем збільшується і може залишатись фіксованою незмінною сумою.

В судове засідання сторони не з»явились, згідно ч.1 ст.231 ЦПК України їх явка не є обов»язковою, а тому суд вважає можливим розглянути заяву за їх відсутності.

Згідно ст.232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом встановлено, що відповідач не з»явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто передбачена обов»язковість двох підстав для скасування заочного рішення.

З матеріалів справи вбачається, що, відповідачі повідомлялись належним чином про день та час розгляду справи, що підтверджується матеріалами справи ( а.с. 41, 53).

Разом з тим, відповідачкою не наведено суду доказів, що мають істотне значення для справи. Збільшення розміру пені з лютого до серпня 2015р. є логічним та правомірним, а згідно розрахунку, наданого до позовної заяви, розмір штрафу вказано «0», а тому подвійного стягнення не відбулось.

Отже, відповідачка по суті не згодна з розміром заборгованості. Заяви про відкладення розгляду заяви та про зупинення провадження на стадії розгляду заяви про перегляд заочного рішення (на даній стадії не передбачено вимогами ЦПК України) свідчить про намагання затягнути розгляд заяви.

Крім того, з заочним рішенням відповідач ОСОБА_2 ознайомився 30.06.2015р. А неповідомлення відповідачем-2 з 30.06.2015р. і до 23.07.2015р. відповідача-1 про наявність заочного рішення суду, на що посилається заявниця, є непереконливими, а тому заява подана з пропущенням 10-денного строку з моменту отримання копії рішення.

На підставі наведеного, заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню.

У разі залишення заяви без задоволення, заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк, протягом якого розглядалась заява, не включається до строку на апеляційне оскарження рішення.

Керуючись ст.231, 232, 293 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення Подільського районного суду м.Києва від 15.06.2015 р. - відмовити.

Заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку, встановленому ЦПК України. Апеляційна скарга подається протягом 10 днів з моменту його винесення ( отримання копії).

У цьому разі строк, протягом якого розглядалась заява, не включається до строку на апеляційне оскарження рішення.

СуддяГ. Б. Супрун