РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2016 року Хмельницький міськрайонний суд в складі:

головуючої - судді Демінської А.А.,

з участю секретаря судового засідання Боднар А.П.,

позивачів ОСОБА_1, ОСОБА_2,

представника позивачів ОСОБА_3,

відповідача - ОСОБА_4,

представника відповідача - ОСОБА_5,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Хмельницький цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за правом представлення, -

в с т а н о в и в :

В листопаді 2015 року позивачі звернулися до суду з вище вказаним позовом, в якому просять встановити факт, що ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, є рідним братом ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_2, та рідним дядьком ОСОБА_8, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3, а також визнати за кожною з позивачок право власності на ? частку за кожною квартири АДРЕСА_1, а також на ? частку за кожною квартири АДРЕСА_2. Позовні вимоги вмотивували тим, що ОСОБА_6 є рідним братом відповідача та рідним братом ОСОБА_7, рідним дядьком її сина ОСОБА_8, відтак позивачі є двоєрідними сестрами останнього. ІНФОРМАЦІЯ_3. ОСОБА_8 помер, відкрилась спадщина, вони в шестимісячний строк звернулись до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини, яку також прийняв відповідач. До складу спадкового майна увійшли квартира АДРЕСА_1 та квартира АДРЕСА_2. На момент відкриття спадщини у спадкодавця не було рідних братів і сестер, дружини і дітей, баби і діда, як з боку батька, так і з боку матері; його батько і мати до відкриття спадщини померли, заповіту він не складав, тому батько позивачів мав би бути спадкоємцем за законом третьої черги, однак він помер на час відкриття спадщини, натомість позивачі як двоюрідні сестри спадкодавця мають право ту частку спадщини, яка належала б їх батьку за законом, якби він був живим на час відкриття спадщини.

В судовому засіданні позивачі та їх представник заявлені вимоги підтримали і просять задовольнити з мотивів, викладених в позовній заяві. Додатково пояснили, що окрім необхідності встановлення факту родинних відносин, перешкодою в оформленні спадкових прав через нотаріуса є відсутність в них правовстановлюючих документів на спадкове майно та неприязні відносини з родиною відповідача як іншого спадкоємця, тобто вони не можуть виконати вимогу нотаріуса і надати для перевірки оригінали правовстановлюючих документів на спірні квартири, а відтак єдиним способом захисту їх спадкових прав є судовий спосіб.

В судовому засіданні відповідач позов визнав частково, а саме визнав заявлений позивачами факт родинних відносин в повному обсязі, погоджується на перехід до позивачів права власності на квартиру АДРЕСА_1, однак заперечує проти визнання за ними права власності на квартиру АДРЕСА_2, оскільки бажає проживати в зазначеній квартирі особисто.

В судовому засіданні представник відповідача пояснив, що проти позовної вимоги щодо встановлення факту родинних відносин не заперечує, однак вважає, що її слід було заявити в порядку окремого провадження, оскільки спору між сторонами як такого немає. Безпосередньо до відповідача вони з будь-якими пропозиціями в позасудовому порядку не звертались і надати документи не просили, їх права на частку у спадщині він не оспорює. Вважає, що позивачі за умови встановлення факту родинних відносин взмозі оформити свої спадкові права нотаріально, оскільки нотаріус мав можливість перевірити належність спадкодавцеві права власності на майно по наданих відповідачем при прийнятті спадщини саме ним документів.

Третя особа ОСОБА_9 в судове засідання не з'явився, повідомлявся про час та місце судового розгляду справи, про причини неявки не повідомив. За таких обставин суд вважає за можливе розгляд справи провести за його відсутності в судовому засіданні.

Заслухавши пояснення сторін та їх представників, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов слід задовольнити з наступних мотивів.

Встановлено, що позивачі є рідними сестрами між собою, доньками ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, двоюрідними сестрами ОСОБА_8 - сина ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_2, яка була рідною сестрою ОСОБА_6 та відповідача ОСОБА_4

Вказані обставини підтверджуються свідоцтвом про народження ОСОБА_1, свідоцтвом про розірвання шлюбу ОСОБА_1, витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб від 23.06.2015 року ОСОБА_1, свідоцтва про розірвання шлюбу ОСОБА_1, витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб від 23.06.2015 року ОСОБА_1, свідоцтвом про укладення шлюбу ОСОБА_1 та її паспортом, довідкою СКП «Хмельницька міська ритуальна служба» від 20.11.2015 року, свідоцтвом про укладення шлюбу ОСОБА_2, свідоцтвом про народження ОСОБА_2, поясненнями свідків ОСОБА_14, ОСОБА_15, ОСОБА_16, допитаних в судовому засіданні.

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_8 помер. На день його смерті вже померли його матір ОСОБА_7 (дата смерті - ІНФОРМАЦІЯ_4) та батько позивачів ОСОБА_6 (дата смерті - ІНФОРМАЦІЯ_5), спадкоємців першої черги, інших спадкоємців другої черги, окрім сторін по справі, немає. Позивачі та відповідач своєчасно подали до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини. Третя особа ОСОБА_9 заяви про прийняття спадщини не подавав. Зазначені обставини підтверджуються матеріалами спадкової справи до майна ОСОБА_8, наданими на запит суду.

Згідно ч. 4 ст. 1266 ЦК України, двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (тітці, дядькові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Таким чином, позивачі мають право в рівних частках на половину спадщини за правом представлення внаслідок смерті свого батька - дядька спадкодавця, а відповідач має право на другу половину спадщини як інший його дядько.

До складу спадкового майна після смерті ОСОБА_8 увійшли квартири АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2. Зокрема, перша із зазначених квартир належала спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності на житло від 15.02.1995 року, друга - як успадкована після смерті матері ОСОБА_7, котрій належала на підставі свідоцтва про право власності на житло від 1.02.1995 року. Своїх спадкових прав після смерті матері ОСОБА_8 не оформив, однак вступив у спадщину, належно подавши нотаріусу заяву про її прийняття.

Зазначені обставини підтверджуються матеріалами спадкової справи до майна померлої ОСОБА_7, інвентаризаційними справами на спірні квартири та копіями технічних паспортів на них, наданими на запит суду і наявними у справі.

У відповідності до п. 4.15 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна.

Оскільки позивачі не взмозі надати нотаріусу правовстановлюючі документи на спадкове майно, так як такі документи перебувають у відповідача, тому єдиним способом захисту їх права є судовий. При цьому суд не бере до уваги пояснень представника відповідача про відсутність спору між сторонами, оскільки відповідач в судовому засіданні пояснив, що не погоджується з позовними вимогами в частині заявлених позивачем часток в кожній із квартир, так як хотів би розподілити спадкове майно в інший спосіб.

За таких обставин суд приходить до висновку, що позовні вимоги слід задовольнити в повному обсязі.

Судові витрати у справі відшкодуванню позивачам з відповідача не підлягають, оскільки він звільнений від сплати судових витрат як інвалід І групи.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 5, 8, 10, 11, 60, 61, 212 - 215 ЦПК України, ст. ст. 1217,1223, 1261, 1263, 1266 ЦК України, п. 4.15 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5, суд -

в и р і ш и в :

Позов задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, є рідним братом ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_2, та рідним дядьком ОСОБА_8, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3.

Визнати за ОСОБА_1 та за ОСОБА_2 право власності на ? частку за кожною квартири АДРЕСА_1, а також на ? частку за кожною квартири АДРЕСА_2.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення Апеляційному суду Хмельницької області через Хмельницький міськрайонний суд.

Суддя: