Провадження №2/760/2329/16
в справі №760/993/16-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

/про залишення позовної заяви без руху/

20 січня 2016 року Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Шереметьєва Л. А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, 3-я особа: Солом»янська районна в м. Києві державна адміністрація про визнання будівництва самочинним, зобов»язання усунути перешкоди в користуванні земельною ділянкою шляхом знесення самочинно побудованої споруди, зобов»язання в добровільному порядку та за власний рахунок провести демонтаж самочинно збудованої споруди, зобов»язання допустити працівників по розробці проекту землеустрою провести геодезичні роботи та стягнення моральної шкоди, суддя

В С Т А Н О В И В:

Позивач 18 січня 2016 року звернувся до суду з позовом і просить:

- визнати зведення відповідачем будівництва двохповерхової будівлі з гаражем самовільним;

- зобов»язати відповідача не чинити йому перешкод у користуванні земельною ділянкою шляхом знесення самочинно побудованої споруди;

- зобов»язати відповідача в добровільному порядку та за власний рахунок провести демонтаж самочинно збудованої споруди;

- в разі незнесення в добровільному порядку провести його знесення через органи виконавчої служби;

- зобов»язати відповідача допустити працівників по розробці проекту землеустрою провести геодезичні роботи;

- стягнути 250 000,00 гр. в відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою судді від 20 січня 2016 року в відкритті провадження в справі в частині позовних вимог про визнання зведення відповідачем будівництва двохповерхової будівлі з гаражем самовільним; зобов»язання відповідача не чинити йому перешкод у користуванні земельною ділянкою шляхом знесення самочинно побудованої споруди; зобов»язання відповідача в добровільному порядку та за власний рахунок провести демонтаж самочинно збудованої споруди; в разі незнесення в добровільному порядку провести його знесення через органи виконавчої служби відмовлено.

В решті позовних вимог позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.119, 120 ЦПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.120 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

В порушення вимог даної норми закону копії позовних заяв та додатків до неї відповідно до кількості осіб, що беруть участь у справі, позивачем не додано.

Крім того, відповідно до ч.5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

При зверненні до суду позивачем документ про сплату судового збору не додано.

При цьому позивач у змісті позовної заяви послався на те, що він є інвалідом 2 групи та звільнений від сплати судового збору і документ про це додається.

Документу про те, що позивач є інвалідом 2 групи, як на це посилається в позовній заяві, до позову не додано, як і решти додатків, приведених у позові, що засвідчено Актом від 18 січня 2016 року відповідно до вимог Інструкції з діловодства в місцевому загальному суді.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.5 Закону України « Про судовий збір» інваліди I та II груп звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях.

Виходячи з викладеного вище, відсутності доказів, визначених законом, про звільнення позивача від сплати судового збору, останній в зв»язку зі зверненням до суду має сплатити судовий збір.

З точки зору ст. 80 ЦПК України пред'явлений позивачем позов у частині вимог про відшкодування моральної шкоди є позовом майнового характеру.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.80 ЦПК України ціна позову визначається:

-у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.6 Закону України « Про судовий збір» у разі, коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Відповідно ч.2 ст.4 Закону / в редакції від 01.09.2015 року/ за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, розмір судового збору становить 551, 20 гр.

При поданні позову майнового характеру розмір судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, тобто не менше 551, 20 гр. та не більше 6 890, 00гр.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору, не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві або залишення заяви без розгляду.

Закон України «Про Державний бюджет України на 2015 рік» від 28 грудня 2014 року № 80-VIII визначає, що з 01 січня 2015 року розмір мінімальної заробітної плати складає 1 387,00 гривень.

Виходячи з цього, дві вимоги : майнового та немайнового характеру, позивач має сплатити судовий збір у розмірі 2500, 00 гр.+ 551, 20 гр.= 3051, 20 гр. судового збору на:

-р/р №0010, утримувач коштів УДК у Солом`янському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26077951, банк отримувача ГУДКУ у м. Києві, код банку отримувача (МФО) 820019, код класифікації доходів бюджету 22030001, призначення платежу: 22030001; 050, «судовий збір», Солом`янський р/с., 02896762.

Керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, 3-я особа: Солом»янська районна в м. Києві державна адміністрація про зобов»язання допустити працівників по розробці проекту землеустрою провести геодезичні роботи та стягнення моральної шкоди залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали.

Ухвала в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення чи протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали, постановленої без участі особи, яка її оскаржує.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя