"19" січня 2016 р. Справа № 363/3783/15-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 січня 2016 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області у складі головуючого судді: Баличевої М.Б., при секретарі: Кашоїді М.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вишгороді заяву ОСОБА_1 про перегляд судового рішення Вишгородського районного суду Київської області від 23.10.2015 року по цивільній справі № 363/3783/15-ц за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Сувидської сільської ради, треті особи: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про визнання права власності на майно в порядку спадкування у звязку з нововиявленими обставинами, -

ВСТАНОВИВ:

07.12.2015 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про перегляд рішення Вишгородського районного суду Київської області від 23.10.2015 року по цивільній справі № 363/3783/15-ц за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Сувидської сільської ради, треті особи: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про визнання права власності на майно в порядку спадкуванняза нововиявленими обставинами, яким позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково, визнано за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за заповітом матері ОСОБА_5, яка померла 13.03.2009 року, на спадкове майно 1/3 частку земельної ділянки площею 0,1506 га, яка розташована за адресою: вул. Леніна, 3, с. Боденьки Вишгородського району Київської області, кадастровий номер :27:1090002 для будівництва та обслуговування житлового будинку.

Свої вимоги заявник обґрунтовує тим, що на час розгляду даної справи йому не було відомо про заповіт батька ОСОБА_6 від 24.02.1994 року згідно до якого він мав би успадкувати 1/3 частину його спадку. Заявник зазначив, що згідно заповіту його батька він мав би успадкувати 1/3 частину спадку рівну з частинами його брата ОСОБА_4, якому передано у приватну власність дві земельні ділянки загальною площею 0,3517 га, та сестрою ОСОБА_2, якій передано у приватну власність дві земельні ділянки загальною площею 0,3903 га, а заявнику, як він зазначив передано у приватну власність одну земельну ділянку площею 0,1186 га, що не є рівною на його думку з часткою брата та сестри.

Також рішенням 24 сесії V скликання від 16.10.2008 року № 204-ХХІV-V та 28 сесії V скликання від 18.06.2009 року № 264-28- V Сувидської сільської ради Вишгородського району Київської області у приватну власність спадкоємцям передані земельні ділянки в межах с. Боденьки. Заявник також зазначив, що земельну ділянку за адресою: с. Бороденьки, вул. Леніна, 3 він мав приватизувати. Так як вказана земельна ділянка розглядалась як спадок його матері , то спадкоємці у заяві до Сувидської сільської ради вказали, що ця земельна ділянка має перейти у власність заявника. Однак заявник зауважив, що його сестра та брат при нотаріальному оформленні право на спадщину матері заявили про свої права на цю земельну ділянку, знехтувавши їхніми домовленостями.

Рішенням виконавчого комітету Сувидської сільської ради від 21.11.2002 року № 67, яке затвердила 10 сесія ХХІV скликання від 03.03.2004 року № 68 був виготовлений державний акт серія ЯД № 694745 кадастровий номер :27:1090002 на земельну ділянку площею 0,1506 га за адресою: с. Боденьки, вул. Леніна, 3. На підставі довідки Держгеокадастру Вишгородської РДА, державний акт серія ЯД № 694747 кадастровий номер :27:1090002 на земельну ділянку площею 0,1506 га за адресою: с. Боденьки, вул. Леніна, 3 не зареєстрований. Вказаний державний акт виготовлений з помилкою, а саме: 10 сесія ХХІV скликання Сувидської сільської ради Вишгородського району Київської області від 03.03.2004 року має № 68, а в державному акті вказано 56.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_1 повністю підтримав заяву, просив рішення Вишгородського районного суду Київської області від 23.10.2015 року по вищевказаній цивільній справі скасувати у звязку з нововиявленими обставинами. Також, зазначив, що про існування заповіту батька ОСОБА_6 від 24.02.1994 року, який помер 08.03.2002 року йому було відомо з 2006 року.

ОСОБА_7 в судовому засіданні заперечувала щодо заяви ОСОБА_1, просила суд відмовити у задоволені заяви про перегляд судового рішення Вишгородського районного суду від 23.10.2015 року за нововиявленими обставинами за необґрунтованістю.

Сувидська сільська рада, ОСОБА_3, ОСОБА_4 в судове засідання не зявились, були повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили, а також не надіслали клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ст.365 ЦПК України заява про перегляд рішення, ухвали суду чи судового наказу у звязку з нововиявленими обставинами розглядається у судовому засіданні. Заявник та інші особи, які беруть участь у справі, повідомляються про час і місце засідання. Неявка цих осіб не є перешкодою для розгляду заяви.

Заслухавши думку заявника, ОСОБА_2 та дослідивши викладені в заяві обставини справи, а також матеріали цивільної справи, суд приходить до висновку, що вказана заява не підлягає до задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до п.1 ч. 1 ст.361 ЦПК України підставами для перегляду рішення, ухвали суду чи судового наказу у звязку з нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були та не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п.3 постанови від 30.03.2013р. «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у звязку з нововиявленими обставинами» роз'яснив, що нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин (частина друга статті 361 ЦПК).

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктами 1. 2 ч. 2 ст. 361 ЦПК України, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов'язки осіб, які беруть участь у справі.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними і (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

В п.4 вказаної постанови Пленум роз'яснив, що необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами.

Отже, підставою перегляду будь-якого судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами є те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники розгляду справи не знали про неї та, відповідно, не могли надати.

В той же час п.5 вищевказаної постанови Пленуму зазначає, що процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неналежне повідомлення заявника про час і місце розгляду справи, неповне встановлення фактичних обставин справи, порушення порядку дослідження доказів) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку.

Суд зазначає, що обставини на які заявник ОСОБА_1 посилається, як на нововиявлені, насправді не являються нововиявленими, а є новими обставинами, які не були предметом судового розгляду та такими, які відповідно ст.361 ЦПК України, являється підставою для скасування рішення Вишгородського районного суду Київської області від 23.10.2015 року по цивільній справі № 363/3783/15-ц.

З урахуванням вищевикладеного, керуючись ст.ст. 361-365 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд судового рішення Вишгородського районного суду Київської області від 23.10.2015 року по цивільній справі № 363/3783/15-ц за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Сувидської сільської ради, треті особи: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про визнання права власності на майно в порядку спадкування у звязку з нововиявленими обставинами- відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Київської області шляхом подання до Вишгородського районного суду Київської області апеляційної скарги протягом п'яти днів.

Головуючий М.Б. Баличева