ЧУДНІВСЬКИЙ районний суд житомирської області
справа № 294/983/15-ц
провадження № 2/294/104/16
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 січня 2016 року Чуднівський районний суд Житомирської області

у складі:

головуючого - судді Леська М.О.

при секретарі Марчук В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом прокурора Чуднівського району Житомирської області Чуприни А.В. в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 до Великокоровинецької селищної ради Чуднівського району Житомирської області та ОСОБА_3 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

14.07.2015 року прокурор Чуднівського району Житомирської області звернувся з позовом до відповідачів - Великокоровинецької селищної ради Чуднівського району Житомирської області та ОСОБА_3 в інтересах неповнолітньої особи - ОСОБА_2 про визнання права власності на 1/2 частину житлового будинку який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, в порядку спадкування, мотивуючи свої вимоги наступним. ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати неповнолітнього ОСОБА_2 - ОСОБА_4, на момент смерті якої, він проживав разом із нею за адресою: АДРЕСА_1, батька ОСОБА_2 - ОСОБА_5 позбавлено батківських прав стосовно сина Наказом професійно-технічного училища с.Турчинівка №137 від 01.10.2013 року директора цього училища ОСОБА_7 призначено опікуном вказаної дитини. Згідно свідоцтва про право особистої власності №6 від 11.03.1980 року, 45/100 ідеальних частин будинку належала ОСОБА_8, 33/100 ідеальних частин належали ОСОБА_9 та 17/100 ідеальних частин даного будинку належали ОСОБА_10 - матері ОСОБА_9 та ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_10 померла, після смерті якої відкрилась спадщина на 17/100 частку житлового будинку, ОСОБА_11 прийняла спадщину, оскільки на момент смерті матері проживала разом із нею, та стала власницею 54/100 ідеальних частин будинку, ОСОБА_12 померла ІНФОРМАЦІЯ_5, спадкоємці після її смерті відсутні, після її смерті єдина спадкоємиця - ОСОБА_8 не прийняла спадщину і не виготовила свідоцтво про право власності на 46/100 ідеальних частин будинку. ОСОБА_8 заповіла все своє майно в рівних частках онукам - ОСОБА_4 та ОСОБА_3. ОСОБА_4 не оформила право власності на ? частину будинку, відсутність правовстановлюючого документа на будинок є перешкодою для отримання неповнолітнім ОСОБА_2 свідоцтва про право на спадщину.

Від представника позивача - прокурора прокуратури Чуднівського району Житомирської області Заган О.Л. надійшла заява, згідно якої представник позивача позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить позов задовольнити та розглядати справу без участі представника прокуратури.

ОСОБА_2 в судове засідання не з'явився, про час та місце судового розгляду був повідомлений належним чином.

Великокоровинецька селищна рада Чуднівського району Житомирської області не забезпечила участь свого представника у судовому засіданні. До суду надійшла заява селищного голови Пащенка Л.М., згідно якої відповідач просить справу слухати без участі представника сільської ради, проти задоволення позову не заперечує.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з'явився, про час та місце судового розгляду був повідомлений належним чином.

На підставі статей 158, 169 ЦПК України суд вважає можливим розглядати справу за відсутності сторін та ухвалити рішення по справі на підставі наявних в ній доказів.

Згідно з ч.4 ст.174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи.

Суд приходить до висновку, що визнання позову відповідачем не суперечить закону, не порушує прав, свобод та інтересів сторін чи інших осіб. Дослідивши письмові докази, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.

Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1, виданого 02.10.1997 року ОСОБА_5 та ОСОБА_4 являються батьками ОСОБА_2 (а.с. 6).

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_4, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2, виданим виконавчим комітетом Великокоровинецької селищної ради Чуднівського району Житомирській області від 29.05.2013 року (а.с. 7).

Рішенням Чуднівського районного суду Житомирської області від 22.08.2013 року ОСОБА_5 позбавлено батьківських прав щодо дитини - ОСОБА_2 (а.с. 8-9).

Згідно рішення виконавчого комітету Великокоровинецької селищної ради Чуднівського району Житомирської області за ОСОБА_2 закріплено будинок розташований за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 10).

Розпорядженням голови Чуднівської районної державної адміністрації Житомирської області №310 від 23.09.2013 року неповнолітньому ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 надано статус дитини позбавленої батьківського піклування (а.с. 11-12).

Піклування над ОСОБА_2 здійснює професійне технічне училище с.Турчинівка, що підтверджується копією наказу від 01.10.2013 року за підписом директора училища ОСОБА_7 (а.с. 13).

Відповідно до копії довідки №1375 від 16.03.2015 року, ОСОБА_15 померла ІНФОРМАЦІЯ_6 - мати ОСОБА_4 (а.с. 20)

ОСОБА_4 дійсно народилась ІНФОРМАЦІЯ_7 в смт.Великі Коровинці Чуднівського району Житомирської області, ОСОБА_4, померла ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_17 є матір'ю ОСОБА_8 та ОСОБА_9, ОСОБА_4 онука ОСОБА_8, спадкоємців після смерті ОСОБА_9 немає, ОСОБА_10 померла, актовий запис №62 від ІНФОРМАЦІЯ_4, ОСОБА_9 померла, актовий запис №9 від ІНФОРМАЦІЯ_5, ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_8 померла, актовий запис №14 від 25.03.2009 року, що підтверджується копіями довідок №№1377, 1378, 1374, 1398 від 16.03.2015 року (а.с. 21-23)

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, проживає за адресою: АДРЕСА_1, від народження, разом із ним проживала його мати - ОСОБА_4 та баба - ОСОБА_15 (а.с. 24)

Судом встановлено, що 45/100 ідеальна частина житлового будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1, належали ОСОБА_8, 17/100 ідеальна частина цього будинку належала ОСОБА_10, 38/100 ідеальна частина цього будинку належала ОСОБА_9, що підтверджується копіями свідоцтв про право особистої власності на жилий будинок від 28.02.1980 року (а.с.28-30).

Як вбачається з матеріалів справи, спадкові справи після смерті ОСОБА_4, ОСОБА_10, ОСОБА_12, не заводилась, що підтверджується довідками №01-16/794 від 31.07.2015 року, №452/01-16 від 03.08.2015 року, №247/01-16 від 04.08.2015 року (а.с. 15-16, 18, 23).

Відповідно до ст. 121 Конституції України, на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів громадянина або держави в суді.

Відповідно до ч.2 ст. 45 ЦПК України з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з позовною заявою (заявою), бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення Верховним Судом України, про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами. При цьому прокурор повинен надати суду документи, які підтверджують неможливість громадянина самостійно здійснювати представництво своїх інтересів.

Згідно ст. 36-1 ЗУ «Про прокуратуру» підставою представництва в суді інтересів громадянина є його неспроможність через фізичний стан, недосягнення повноліття, похилий вік, недієздатність або обмежену дієздатність самостійно захистити свої порушені чи оспорювані права або реалізувати процесуальні повноваження.

Відповідно до статті 529 Цивільного кодексу УРСР 1963 року, який діяв на момент смерті ОСОБА_10, при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті.

Відповідно до статті 530 Цивільного кодексу УРСР 1963 року, який діяв на момент смерті ОСОБА_12, при відсутності спадкоємців першої черги або при неприйнятті ними спадщини, а також в разі, коли всі спадкоємці першої черги не закликаються до спадкування,успадковують у рівних частках: брати і сестри померлого, а також дід та бабка померлого як з боку батька, так і з боку матері (друга черга).

Відповідно до ст.548 Цивільного кодексу УРСР 1963 року для набуття спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв.

Відповідно до ст.549 Цивільного кодексу УРСР 1963 року спадкоємець вважається таким, що прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном або якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч.1 ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають дiти спадкодавця, у тому числі зачатi за життя спадкодавця та народженi пiсля його смертi, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно ч.ч. 3,5 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї,незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Згідно ст. 17 Закону України «Про охорону дитинства», кожна дитина, в тому числі й усиновлена, має право на одержання в установленому законом порядку в спадщину майна і грошових коштів батьків чи одного з них у разі їх смерті або визнання їх за рішенням суду померлими незалежно від місця проживання.

Отже, за таких підстав суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню як обґрунтовані, а тому необхідно визнати за ОСОБА_2 право власності на ? частину житлового будинку в порядку спадкування за законом після смерті його матері - ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3.

На підставі наведеного вище та керуючись ст.ст. 3, 10, 11, 57-60, 64, 158, 169, 174, 208, 212-215, 294 ЦПК України, ст.ст. 529, 530, 548, 549 ЦК УРСР 1963 року, ст.ст. 3, 11, 16, 392, 1216, 1218, 1223, 1261, 1268 ЦК України, ст.17 Закону України «Про охорону дитинства», суд -

ВИРІШИВ:

Позов прокурора Чуднівського району Житомирської області Чуприни А.В. в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 до Великокоровинецької селищної ради Чуднівського району Житомирської області та ОСОБА_3 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування - задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_2 (громадянин України, ІНФОРМАЦІЯ_1) право власності на 1/2 частину житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, в порядку спадкування за законом після смерті його матері - ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3.

Рішення суду може бути оскаржене до апеляційного суду Житомирської області шляхом подання апеляційної скарги через Чуднівський районний суд Житомирської області протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: М.О. Лесько