УХВАЛА

Справа № 564/2010/16-ц

16 листопада 2016 року

Суддя Костопільського районного суду Рівненської області Олійник П. В.

розглянувши Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ПАТ«Державний ощадний банк України», третя особа на строні відповідача яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Костопільський районнийо відділ ДВС Головного управління юстиції у Рівненській області про виключення майна з акту опису й арешту майна

ВСТАНОВИВ:

В Костопільский районний суд Рівненської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ПАТ«Державний ощадний банк України», третя особа на строні відповідача яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Костопільський районнийо відділ ДВС Головного управління юстиції у Рівненській області про виключення майна з акту опису й зняття арешту з майна.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 119ЦПК України.

Пунктом 5 ч. 3 ст. 119, ст. 121 ЦПК України, передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

З позовної заяви вбачається, що представник позивача адвокат ОСОБА_3 просить відстрочення оплати судового збору до винесення судом рішення у справі. Посилаючись на те, що у позивача скрутне матеріальне.

Відповідно ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно із нормами ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній участині першійцієї статті.

За розясненнями, що містяться у п.3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17 жовтня 2014 року«Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно до статті 82 ЦПК, то наслідки, передбачені статтею 121 ЦПК, застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

Відповідно п.29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до ст.8 ЗУ «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК України, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідки про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Згідно із ст. 10 ЦПК України, особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна довести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Однак, на підтвердження вказаних обставин, представником позивача та позивачем жодних доказів суду не надано.

Основною умовою, за якої може мати місце звільнення від сплати судового збору, -це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений достовірними доказами.

У звязку із викладеним, розглянувши надані суду документи, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання предстаника позивача про відстрочення сплати судового збору.

Згідно п. 1.2 договору застави, предмет застави оцінюється сторонами у 85000,00 грн.

Відповідно ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яку подано фізичною особою, ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Згідно із ч. 1 ст. 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях119і120цьогоКодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 5 днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи вищевикладене, зазначена позовна заява має бути залишена без руху, з наданням позивачу строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 80, 82, 119-122 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ПАТ«Державний ощадний банк України», третя особа на строні відповідача яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Костопільський районнийо відділ ДВС Головного управління юстиції у Рівненській області про виключення майна з акту опису й арешту майна - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, п'ять днів з дня отримання позивачем ухвали.

СуддяОСОБА_4