УХВАЛА

іменем україни

18 листопада 2016 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Кицюк В.С., розглянувши заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Солом?янського районного суду м. Києва від 02.12.2014 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернулась до суду із вищезазначеною заявою, в якій просить суд переглянути рішення Солом?янського районного суду м. Києва від 02.12.2014 року; зупинити примусове виконавче провадження державної виконавчої служби Солом?янського районного управління юстиції в м. києві від 31.07.2015 року за №48046037 до нового рішення Солом?янського районного суду м. Києва за 2016-2017 роки.

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 7 ст. 229 ЦПК України до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються правила статті 121 цього Кодексу.

Положеннями ст.. 229 ЦПК України визначено форму та зміст заяви про перегляд заочного рішення суду, які є обов?язковими для відповідача (заявника).

В порушення імперативних вимог ч. 2 ст. 229 ЦПК України, заявником не зазначено обставин, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання, неповідомлення їх суду, та доказів про це; посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача; безпосередньо самого клопотання про перегляд заочного рішення суду.

В порушення імперативних вимог ч. 4 ст. 229 ЦПК України заявником не додано до заяви про перегляд заочного рішення її копію та копії всіх доданих до неї документів за кількістю осіб, які беруть участь у справі.

Крім того, заявником не надано правового обґрунтування своїх вимог в частині зупинення примусового виконання рішення суду до «нового рішення Солом?янського районного суду м. Києва за 2016-2017 роки».

Суд акцентує увагу заявника на тому, що зазначити докази слід саме на цій стадії - пред`явлення заяви, а вже їх представлення суду - можливе під час розгляду справи в разі відкриття провадження у справі.

Дотримання вимог ст.119 ЦПК України при пред`явленні позову в суд є імперативним правилом в тому числі і для суду на предмет перевірки позову і долучених до нього матеріалів і недопущення відкриття провадження і призначення непідготовленої справи (позову) до розгляду. Позовна заява не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без дотримання вимог, викладених у ст. ст. 119, 120 ЦПК України постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо ж позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не виконає всі вимоги, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Де Жуффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.119-121 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Солом?янського районного суду м. Києва від 02.12.2014 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без руху.

Роз'яснити заявнику, що зазначені в ухвалі недоліки ним можуть бути усунені протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали шляхом подачі заяви в новій редакції з урахуванням виправлення зазначеним судом недоліків.

Якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, заява буде вважатись неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В.С. Кицюк