Провадження № 2/734/1216/16 Справа № 734/3225/16-ц
У Х В А Л А

15 листопада 2016 рокусмт. Козелець

Суддя Козелецького районного суду Чернігівської області Бузунко О.А., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до Бірківської сільської ради Козелецького району Чернігівської області про визнання права власності та зобовязання зареєструвати право власності,

в с т а н о в и в:

до Козелецького районного суду Чернігівської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Бірківської сільської ради Козелецького району Чернігівської області про визнання права власності на житловий будинок та зобовязання зареєструвати право власності.

Ухвалою Козелецького районного суду Чернігівської області від 01 листопада 2016 року вказану заяву було залишено без руху і надано позивачу строк для усунення недоліків. В порядку усунення недоліків позивачем подано заяву з якої вбачається, що наразі він просить визнати за ним право власності на 1/3 частину будинку в порядку спадкування після смерті його дружини ОСОБА_2.

Відповідно до вимог ЦПК України суддя після одержання позовної заяви зясовує чи відповідає вона вимогам, встановленим ст. 119 цього Кодексу.

Так, згідно зі згаданою статтею позовна заява повинна містити, зокрема:

- зміст позовних вимог;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

- зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Аналіз поданої позовної заяви та доданих до неї документів дає підстави суду зробити наступні висновки.

На виконання вимог ст. 119 ЦПК України щодо викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування в позовній заяві відсутнє посилання на докази, які підтверджують те, що ОСОБА_2 була дружиною позивача; відсутнє обґрунтування того, чому позивач є таким, що прийняв спадщину після смерті спадкодавця (не зазначено, яким чином позивач її прийняв і не вказано з ким проживала спадкодавець на день своєї смерті); не вказані докази, які підтверджують неможливість оформлення спадкових прав у нотаріуса (постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії); відсутнє посилання на доказ, який підтверджує передачу у користування/власність земельної ділянки, на якій розміщена забудова.

Крім того, з урахуванням того, що першопочатково позовні вимоги стосувалися визнання права власності на весь будинок і зобовязання МБТІ зареєструвати право власності, а в подальшому позивачем було подано заяву (в порядку усунення недоліків) і позивач просить наразі визнати за ним право власності на 1/3 частину будинку, суду не є зрозумілим чи залишилася при цьому позовна вимога про зобовязання зареєструвати право власності. Позивачу в цій частині слід чітко сформулювати позовні вимоги.

За таких обставин справа не може бути призначена до розгляду і позовна заява підлягає залишенню ще раз без руху.

Згідно зі ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали. У випадку неусунення причин, що стали підставою для залишення позовної заяви без руху, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України, суд

ухвалив:

позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків 5 (пять) днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Бузунко О.А.