Дата документу 05.04.2016
ЄУ № 420/700/16-ц
Провадження №2/420/451/16
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 квітня 2016 року смт. Новопсков

Луганська область

Суддя Новопсковського районного суду Луганської області Стеценко О.С. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну аліментів,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до Новопсковського районного суду Луганської області із позовом до відповідача, в якому просить змінити розмір аліментів та стягнути з ОСОБА_2 аліменти на утримання дитини ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, у розмірі 600 грн. до повноліття дитини.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов.

Зокрема, частиною п'ятою статті 119 ЦПК передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Позовна заява містить клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору, оскільки позивач не працює та знаходиться в скрутному матеріальному становищі. Просить стягнути судовий збір з відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Аналогічне положення міститься в ст.8 Закону України «Про судовий збір».

Як роз'яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п. 29 своєї Постанови від 17.10.2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до ст. 8 Закону № 3674-VI та ст. 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Суд не вбачає підстав для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору, оскільки позивачем не надано до суду належних та допустимих доказів в розумінні ст.ст. 58, 59 ЦПК України.

З огляду на викладене, зважаючи на те, що позивач не надала докази на підтвердження того, що вона не працює, її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, суддя приходить до висновку, що підстави для відстрочення сплати судового збору у даній справі не можуть бути визнані поважними, у зв`язку з чим, подане позивачем клопотання задоволенню не підлягає.

Зі змісту позовних вимог вбачається, що вони носять майновий характер.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати

Як вбачається з наданої позовної заяви, вимоги закону при її поданні у повному обсязі не виконано. Невиконання вимог ст.ст. 119-120 ЦПК України, є підставою для залишення позовної заяви без руху відповідно до ст. 121 ЦПК України з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Відповідно до ст.121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119-121 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 119-121, 209, 210, 293 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну аліментів залишити без руху, про що сповістити позивача, надавши йому строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

Розяснити, що в іншому випадку позовна заява вважається неподаною і повертається.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:

ОСОБА_4