Справа № 191/2887/16-ц
Провадження № 2/191/916/16
У Х В А Л А

06 червня 2016 року м. Синельникове

Суддя Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області Бондаренко Г.В., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1- ОСОБА_2 про витребування матеріалів,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок скоєння злочину.

Ухвалою суду від 27 травня 2016 року зазначена позовна заява була залишена без руху, відповідно до ст.ст.119,121 ЦПК України, в звязку з тим, що позивач не оплатила судовий збір за подання позовної заяви та не надала до позовної заяви документи, якими підтверджуються обставини, викладені позивачем в позовній заяві.

31 травня 2016 року до суду надійшло клопотання представника позивачки ОСОБА_1 ОСОБА_2 ( про витребування деяких матеріалів) , в якому представник позивача просить суд витребувати в прокуратурі Дніпропетровської області завірені копії всіх матеріалів кримінального провадження №0000688 від 31 серпня 2015 року за фактом умисного вчинення ОСОБА_3, як працівником правоохоронного органу насильницького злочину ( ч.2 ст.365 КК України).

Суд дослідив клопотання представника позивача про витребування матеріалів, матеріали, які додані позивачем до позовної заяви.

Відповідно до частини 1 ст.137 ЦПК України- у випадках, коли щодо отримання доказів у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, є складнощі, суд за їх клопотанням зобов'язаний витребувати такі докази. Клопотання про витребування доказів має бути подано до або під час попереднього судового засідання, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, - до початку розгляду справи по суті із долученням відомостей про неможливість отримання таких доказів особисто стороною або іншою особою, яка бере участь у справі.

Отже, із аналізу статті 137 ЦПК України можливо зробити висновок про те, що клопотання про витребування доказів може бути подано стороною, представником сторони до або під час попереднього судового засідання, або до початку судового розгляду.

Однак, відповідно до вимог ЦПК України попереднє судове засідання та судове засідання призначається судом одночасно з відкриттям провадження у справі ( ч.5 ст.121 ЦПК України).

Відповідно до ч.4 ст.121 ЦПК України- питання про відкриття провадження у справі або про відмову у відкритті провадження у справі суддя вирішує не пізніше трьох днів з дня надходження заяви до суду або закінчення строку, встановленого для усунення недоліків, та не пізніше наступного дня після отримання судом у порядку, передбаченому частиною третьою цієї статті, інформації про місце проживання (перебування) фізичної особи.

Станом на 06 червня 2016 року питання про відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3- судом не вирішено, тому відсутні підстави для розгляду клопотання про витребування матеріалів ( доказів) в порядку, передбаченому ст..137 ЦПК України.

Суд враховує те, що статтями 5 та 10 ЦПК України закріплені принципи рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом та здійснення судочинства на засадах змагальності.

Аналогічні положення про принцип рівності закріплені в статті 129 Конституції України. Змагальність полягає в тому, що сторони у процесуальній формі доводять перед судом свою правоту, за допомогою доказів переконують суд у правильності власної правової позиції.

Принцип змагальності передбачає покладання тягаря доказування на сторони, покладання на них відповідальності за доведеність їхніх вимог чи заперечень, звільнення суду від обовязку збирання доказів.

Принцип змагальності вимагає від сторін ініціативи та активності в реалізації їхніх процесуальних прав, тобто обумовлює мотивацію поведінки сторін під час розгляду справи. Відповідно до ст.ст.10,11 ЦПК України сторони та інші особи учасники процесу обґрунтовують свої вимоги і заперечення поданими суду доказами це і є проявом змагальності та диспозитивності сторін.

Стаття 10 ЦПК України, закріпивши принцип змагальності сторін, гарантує сторонам та іншим особам, які беруть участь у справі, рівні процесуальні можливості з метою захисту їх порушених, оспорюваних чи невизнаних прав та законних інтересів, в тому числі й щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Сторони зобов'язані визначити коло фактів, на які вони можуть посилатися як на підставу своїх вимог і заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення (ч. 1 ст. 60 ЦПК), крім випадків, встановлених ст. 61 цього Кодексу.

Відповідно до цієї норми кожна сторона та інша особа, яка бере участь у справі, повинна довести суду ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до частини 1 ст.11 ЦПК України: суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Суддя звертає увагу на те, що ані в тексті позовної заяви ОСОБА_1, ані в тексті клопотання її представника ОСОБА_2 про витребування матеріалів не зазначено про те, що позивач або її представник позбавлені можливості, і з яких причин, самостійно отримати докази, якими обґрунтовані позовні вимоги.

Суду не надані жодні документи, які б свідчили про те, що позивач та її представник звертались з заявами про надання публічної інформації і їм було відмовлено, або , що така інформація може бути надана тільки на запит суду.

Згідно з положеннями ст.137 ЦПК України- суд вирішує клопотання про витребування доказів в тому випадку, якщо у сторони виникають складнощі в отриманні цих доказів.

Відповідно до ст.133-135,137 ЦПК України суддя приходить до висновку про те, що клопотання представника позивача ОСОБА_2 про витребування матеріалів є необґрунтованим і задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.10,11, 27, 137, 293 ЦПК України суддя, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1- ОСОБА_2 про витребування матеріалів- відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: Г. В. Бондаренко