Справа № 368/1352/16-ц
Провадження № 2/368/704/16
Рішення

Іменем України

(Заочне)

"16" листопада 2016 р. Кагарлицький районний суд Київської області

в складі: головуючого судді Шевченко І.І.

при секретарі Гребеневич А.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кагарлик справу за позовом ОСОБА_1 до Халчанської сільської ради Кагарлицького району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин, -

в с т а н о в и в:

позивач просить суд визнати причини пропуску нею, ОСОБА_1, шестимісячного строку для прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 поважними та встановити ОСОБА_1 додатковий строк у три місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 та встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, а саме, що ОСОБА_1 є рідною сестрою ОСОБА_2, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3.

За життя ОСОБА_3 належав житловий будинок, що розташований АДРЕСА_1.

Згідно ч. 1 ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

При житті ОСОБА_3 заповіт на все своє майно, в тому числі вищезазначений житловий будинок, складено не було.

Згідно ч. 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 того Кодексу.

Згідно ст. 1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Після ОСОБА_3 згідно ст. 1261 Цивільного кодексу України із спадкоємців пертої черги залишились її дочки вона - ОСОБА_1 та ОСОБА_2. Інших спадкоємців першої черги не залишилось.

Згідно ст. 1267 Цивільного кодексу України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними.

Враховуючи те, що інших спадкоємців першої черги не залишилось вона, ОСОБА_2 мали успадкувати всю спадщину ОСОБА_3 в рівних частках.

У зв'язку з відкриттям спадщини ОСОБА_3 всі спадкоємців у встановлений ст. 1270 Цивільного кодексу України шестимісячний строк звернулись із заявами до Кагарлицької районної державної нотаріальної контори про прийняття спадщини після ОСОБА_3

Вона по закінченню шести місяців після відкриття спадщини отримала свідоцтво про право на спадщину на 1/3 частину спадкового майна ОСОБА_3

ОСОБА_2 не отримала свідоцтва про право на спадщину ОСОБА_3,, оскільки ІНФОРМАЦІЯ_1 померла, тобто до закінчення шестимісячного строку.

Після ОСОБА_2 відповідно до ст. 1261 Цивільного кодексу України із спадкоємців першої черги залишились дочки ОСОБА_5 та ОСОБА_6.

Однак, враховуючи те, що за життя ОСОБА_2 ОСОБА_5 та ОСОБА_6 ухилялись від виконання допомоги своїй рідній матері, яка потребувала догляду та допомоги за станом здоров'я, рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 11.08.2016 р. вони були усунуті судом від права на спадкування спадщини ОСОБА_2

Згідно ст. 1262 Цивільного кодексу України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так із боку матері.

Вона є рідною сестрою ОСОБА_2, а отже спадкоємцем другої черги та має право на спадкування спадщини сестри, у зв'язку з тим, що спадкоємці першої черги ОСОБА_5 та ОСОБА_6 були усунуті від права на спадкування.

Отже, враховуючи те, що ОСОБА_5 та ОСОБА_6 усунуті від права на спадкування єдиним спадкоємцем, який бажає та може успадкувати спадщину ОСОБА_2 є вона - її сестра ОСОБА_1.

Вона у встановлений ст. 1270 Цивільного кодексу України шестимісячний строк не зверталась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини сестри ОСОБА_2

У зв'язку з тим, що нею було пропущено визначений законом шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2, державний нотаріус Кагарлицької районної державної нотаріальної контори повідомила про необхідність звернутись їй до суду для визначення додаткового строку на подачу заяви про прийняття спадщини згідно ст. 1272 Цивільного кодексу України, а також встановлення факту родинних відносин.

Згідно із ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Причини пропуску нею шестимісячного строку для прийняття спадщини наступні:

- вона після смерті ОСОБА_2 не подала вчасно заяву про прийняття спадщини, оскільки вважала, що спадщину прийняли та оформили дочки ОСОБА_5 та ОСОБА_6 Коли вона дізналась, що ОСОБА_5 та ОСОБА_6 прийняли спадщину матері, але не оформили її після смерті, вона звернулась до Кагарлицького районного суду Київської області з позовом про усунення від права на спадкування. Після прийняття судом рішення про усунення ОСОБА_5 та ОСОБА_6 від права на спадкування вона звернулась до державного нотаріуса, однак строк на прийняття спадщини вже минув.

Вищезазначені причини пропуску нею строку для подачі заяви про прийняття спадщини на її думку є поважними та можуть бути визнанні такими судом.

Крім цього, нотаріусом було відмовлено їй в оформленні спадщини, яка залишилась після ОСОБА_2, оскільки відсутнє свідоцтво про одруження ОСОБА_2, що виключає можливість встановлення родинних відносин між нею та ОСОБА_2

Враховуючи вищезазначені обставини, вона не може прийняти та оформити спадщину своєї сестри, тому для отримання свідоцтва на право на спадщину виникла необхідність встановити родинні відносини між нею та ОСОБА_2

У зв'язку з чим їй необхідно звертатись до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин між нею та ОСОБА_2, а саме, що вони є рідні сестри.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 256 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами Згідно п. 7 Постанови Пленуму ВСУ №5 від 31.03.1995 р. «Про судову практику в справах про становлення фактів, що мають юридичне значення» відповідно до п. 1 ст. 273 ЦПК суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв'язку із втратою годувальника.

Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

Факт того, що вона та ОСОБА_2 рідні сестри підтверджується доданими до позовної заяви документами, зокрема свідоцтва про народження, а також вказані обставини можуть підтвердити свідки.

Представник відповідача в особі - Халчанської сільської ради Кагарлицького району в судове засідання не з'явився, про час і місце розгляду справи був повідомлений завчасно, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене йому належним чином, а тому суд вважає ухвалити заочне рішення на підставі наявних в справі матеріалів.

Суд, вислухавши позивача, яка не заперечує проти ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, свідків та вивчивши матеріали справи, вважає за необхідне позовні вимоги позивача задовольнити.

В судовому засіданні суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Статтею 1272 ЦК України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту ст.1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:

1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;

2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст.1269 ЦК України, та набути право на спадщину відповідно до ч.5 ст.1268, ст.ст.1296-1299 ЦК України. Вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування може відбуватися лише після прийняття спадщини.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3.

Факт смерті підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 від 28.01.2008 року, зареєстрованим виконавчим комітетом Халчанської сільської ради Кагарлицького району Київської області.

Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді нерухомого майна: житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Згідно ч. 1 ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

При житті ОСОБА_3 заповіт на все своє майно, в тому числі вищезазначений житловий будинок, складено не було.

Згідно ч. 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 того Кодексу.

Згідно ст. 1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Після ОСОБА_3 згідно ст. 1261 Цивільного кодексу України із спадкоємців пертої черги залишились її дочки вона - ОСОБА_1 та ОСОБА_2. Інших спадкоємців першої черги не залишилось.

Згідно ст. 1267 Цивільного кодексу України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними.

Враховуючи те, що інших спадкоємців першої черги не залишилось вона, ОСОБА_2 мали успадкувати всю спадщину ОСОБА_3 в рівних частках.

У зв'язку з відкриттям спадщини ОСОБА_3 всі спадкоємців у встановлений ст. 1270 Цивільного кодексу України шестимісячний строк звернулись із заявами до Кагарлицької районної державної нотаріальної контори про прийняття спадщини після ОСОБА_3

Вона по закінченню шести місяців після відкриття спадщини отримала свідоцтво про право на спадщину на 1/3 частину спадкового майна ОСОБА_3

ОСОБА_2 не отримала свідоцтва про право на спадщину ОСОБА_3,, оскільки ІНФОРМАЦІЯ_1 померла, тобто до закінчення шестимісячного строку.

Після ОСОБА_2 відповідно до ст. 1261 Цивільного кодексу України із спадкоємців першої черги залишились дочки ОСОБА_5 та ОСОБА_6.

Рішенням Кагарлицького районного суду Київської області від 11.08.2016 року ОСОБА_5 та ОСОБА_6 було усунуто від права спадкування за майном, яке залишилось після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2

08 жовтня 2016 року позивач звернулася із заявою до державного нотаріуса Кагарлицької районної державної нотаріальної контори, на яку отримав відповідь № 387/02-14. В даній відповіді нотаріус повідомив позивача, що відповідно до статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини і проте, що вона пропустила встановлений законодавством строк для подання заяви про прийняття спадщини.

ОСОБА_3 на все своє майно заповіту не складала.

Згідно ч. 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особі -, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

В пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Оскільки суд вважає, що причини названі позивачем можна визнати поважними, а тому суд задовольняє позовні вимоги позивача в цій частині вимог та визнає причини пропуску ОСОБА_1 шестимісячного строку для прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 поважними та встановити ОСОБА_1 додатковий строк у три місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2.

Відповідно до ст. 213 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі мають рівні права щодо надання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Згідно з ст. 58 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 виданого виконкомом Халчанської сільської ради Кагарлицького району Київської області.

За життя ОСОБА_2 заповіт на все своє майно складений не був.

Згідно ст.. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Згідно ст.. ст.. 1261 - 1265 ЦК України передбачено черговість прийняття спадщини.

Згідно ст.. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно ст.. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Згідно ст.. 1263 ЦК України у третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця.

Згідно ст.. 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини.

Згідно ст.. 1265 ЦК України у п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа. У п'яту чергу право на спадкування за законом одержують утриманці спадкодавця, які не були членами його сім'ї. Утриманцем вважається неповнолітня або непрацездатна особа, яка не була членом сім'ї спадкодавця, але не менш як п'ять років одержувала від нього матеріальну допомогу, що була для неї єдиним або основним джерелом засобів до існування.

Після смерті ОСОБА_2 спадкоємців першої черги є - це ОСОБА_5 та ОСОБА_6, які рішенням Кагарлицького районного суду Київської області від 11.08.2016 року було усунуто від права спадкування за майном, яке залишилось після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2

Позивач є спадкоємцем другої черги

Згідно ст.. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно п. 7 Постанови Пленуму ВСУ №5 від 31.03.1995 р. «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» відповідно до п. 1 ст. 273 ЦПК суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв'язку із втратою годувальника.

Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

Свідки ОСОБА_8 та ОСОБА_9 підтвердила, що позивач ОСОБА_1 та померла ОСОБА_2 є рідними сестрами, яку позивач доглядала.

На підставі вивчених судом матеріалів справи, з'ясованих обставин справи, які досліджені доказами, суд встановив, що встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не суперечить закону та направлене на захист інтересів та прав позивача у справі.

Тобто, суд вважає, що позивач довела та підтвердила належними доказами обставини викладені у позовній заяві, за таких обставин, можливо встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, а саме, що ОСОБА_1 є рідною сестрою ОСОБА_2.

На підставі викладеного та керуючись Законом України від 02 вересня 1993 року «Про нотаріат», ЦК України, постановою Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», ст. ст. 10, 11, 60, 212, 213, 214, 215, 218 ЦПК України суд, -

в и р і ш и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Халчанської сільської ради Кагарлицького району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Визнати причини пропуску ОСОБА_1 шестимісячного строку для прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 поважними та встановити ОСОБА_1 додатковий строк у три місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2.

Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, а саме, що ОСОБА_1 є рідною сестрою ОСОБА_2.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Київської області через Кагарлицький районний суд протягом десяти днів з дня проголошення, а особами, які брали участь у справі і не були присутніми в судовому засіданні протягом 10 днів з дня отримання копії рішення.

Суддя І.І. Шевченко

С