Справа № 758/7146/16-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 червня 2016 року суддя Подільського районного суду м.Києва Зарицька Ю. Л., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати з Житлово-будівельного кооперативу «Авіатор-14»,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати з Житлово-будівельного кооперативу «Авіатор-14».

Відповідно до п. 12 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження», якщо заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати (пункт 1 частини першої статті 96 ЦПК), судовий наказ може бути видано не лише на суму заборгованості із заробітної плати, а й на суму компенсації за порушення строків її виплати, оскільки вона входить до структури заробітної плати (Закон України від 24 березня 1995 року N 108/95-ВР "Про оплату праці", Закон України від 19 жовтня 2000 року N 2050-III "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв'язку з порушенням строків їх виплати"). До заяви має бути додано докази перебування заявника у трудових відносинах із боржником, а підтвердженням суми, яка стягується, може бути будь-який належно оформлений документ, що вказує на розмір нарахованої заробітної плати та компенсації за порушення строків її виплати, зокрема, довідка бухгалтерії боржника, розрахунковий лист чи копія платіжної відомості тощо. Не допускається розгляд вимог про стягнення заробітної плати у разі наявності спору щодо розміру заборгованості чи права на її отримання. При цьому частиною другою статті 233 Кодексу законів про працю України визначено, що працівник має право звернутися до суду з вимогою про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Згідно п. 9 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження», наявність спору про право (п. 2 ч. 3 ст. 100 ЦПК України), яке є підставою для відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу, вирішується суддею у кожному конкретному випадку, виходячи із характеру та обґрунтованості заявленої матеріально-правової вимоги і документів, доданих до заяви. Наявність спору можна встановити відсутністю документів, що підтверджують наявність суб'єктивного права у заявника; документів що підтверджують виникнення права вимоги.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 100 ЦПК України, суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, у разі якщо із заяви і поданих документів вбачається спір про право.

З матеріалів справи вбачається, що заявник не надав трудового договору (контракту), що свідчить про наявність правовідносин між ОСОБА_1 та Житлово-будівельним кооперативом «Авіатор-14».

Також заявником не було надано належних та допустимих доказів, що вказують про правильність нарахування суми заборгованості нарахованої, але не виплаченої заробітної плати.

Із заяви не зрозуміло розміру суми нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, бо цифрами ОСОБА_1 вказав 44 000 грн., а словами поряд написав суму в розмірі «сорок чотири тисячі сто» гривень.

Тому вважаю за необхідне відмовити ОСОБА_1 у прийнятті заяви про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати з Житлово-будівельного кооперативу «Авіатор-14».

За змістом ч. 2 ст. 101 Цивільного процесуального кодексу України, відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

Керуючись ст.ст. 96, 100, 101 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Відмовити ОСОБА_1 у прийнятті заяви про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати з Житлово-будівельного кооперативу «Авіатор-14».

Роз'яснити ОСОБА_1 право на звернення з вимогами до суду у позовному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва через Подільський районний суд м. Києва шляхом подачі в п'ятиденний строк з дня, наступного після отримання копії.

СуддяЮ. Л. Зарицька