Ухвала

іменем україни

16 листопада 2016 року м. Київ

Колегія суддів судової палати у цивільних справах

Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у складі:

головуючого Дем'яносова М.В.,

суддів: Леванчука А.О., Маляренка А.В.,

Ситнік О.М., Ступак О.В.,

розглянувши в судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АХА Страхування» про стягнення коштів та за позовом ОСОБА_5, ОСОБА_6 до ОСОБА_4, Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АХА Страхування» про стягнення коштів, за касаційною скаргою Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АХА Страхування» на рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 17 лютого 2016 року та ухвалу апеляційного суду Харківської області від 31 травня 2016 року,

в с т а н о в и л а:

У січні 2015 року ОСОБА_3 звернувся до суду з указаним позовом, в якому з урахуванням заяви про зменшення та уточнення позовних вимог від 04 січня 2016 року просив стягнути з Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АХА Страхування» (далі - ПрАТ «СК «АХА Страхування») на свою користь суму страхового відшкодування у розмірі 22 208 грн 67 коп.; стягнути з ОСОБА_4 на свою користь суму відшкодування збитків у розмірі 566 грн 67 коп.; покласти на ПрАТ «СК «АХА Страхування» витрати на проведення експертизи у сумі 4 224 грн; покласти на відповідачів витрати зі сплати судового збору.

На обґрунтування позову ОСОБА_3 посилався на те, що згідно зі свідоцтвом про право власності на житло від 03 листопада 2010 року № 3-10-035 він є співвласником квартири АДРЕСА_1. 18 жовтня 2014 року сталося залиття його квартири водою, внаслідок чого йому завдано майнової шкоди. Власником квартири АДРЕСА_2, з якої відбулось залиття його квартири, є відповідач ОСОБА_4 Відповідно до договору добровільного страхування майна та відповідальності, пов'язаної з експлуатацією майна, «АХА квартира» від 17 жовтня 2014 року № 00029/НОМЕР_3, укладеного страхувальником ОСОБА_4 зі страховиком ПрАТ «СК «АХА Страхування», застрахована цивільна відповідальність ОСОБА_4 Відповідно до п. 2.2.4 вказаного договору у разі настання страхового випадку (заподіяння страхувальником шкоди майну третьої особи внаслідок володіння, користування або розпорядження) застрахованим майном - квартирою АДРЕСА_2 - страхова компанія сплачує третій особі, що зазнала збитків унаслідок заподіяння з боку страхувальника шкоди, страхову суму в межах 80 тис. грн. Згідно з п. 2.1 договору встановлена франшиза у розмірі 1 700 грн.

21 квітня 2015 року ОСОБА_5 та ОСОБА_6 як третіми особами, що заявляють самостійні вимоги на предмет спору, подано позов до ОСОБА_4, ПрАТ «СК «АХА Страхування», в якій вони з урахуванням заяви про зменшення та уточнення позовних вимог від 04 січня 2016 року просили: стягнути з ПрАТ «СК «АХА Страхування» на користь кожної з них суму страхового відшкодування у розмірі 22 208 грн 67 коп.; стягнути з ОСОБА_4 на користь кожної з них суму відшкодування збитків у розмірі 566 грн 67 коп.; покласти на ПрАТ «СК «АХА Страхування» витрати на оплату судового збору.

На обґрунтування позову ОСОБА_5 та ОСОБА_6 посилались на те, що згідно зі свідоцтвом про право власності на житло від 03 листопада 2010 року № 3-10-035 вони є співвласниками квартири АДРЕСА_1, залиття якої відбулось 18 жовтня 2014 року, а тому мають право на відшкодування збитків пропорційно до своєї частки у праві власності.

Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 28 квітня 2016 року позов ОСОБА_5, ОСОБА_6 об'єднано в одне провадження з позовом ОСОБА_3

Рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 17 лютого 2016 року, залишеним без змін ухвалою апеляційного суду Харківської області від 31 травня 2016 року, позови ОСОБА_3 та ОСОБА_5, ОСОБА_6 задоволено.

Стягнуто з ПрАТ «СК «АХА Страхування» на користь ОСОБА_3 страхове відшкодування у розмірі 22 208 грн 67 коп., витрати з оплати експертизи у розмірі 4 118 грн 90 коп., витрати зі сплати судового збору у розмірі 237 грн 53 коп., а всього - 26 565 грн 10 коп.

Стягнуто з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 франшизу у розмірі 566 грн 67 коп., витрати з оплати експертизи у розмірі 105 грн 10 коп., витрати зі сплати судового збору у розмірі 06 грн 07 коп., а всього - 677 грн 84 коп.

Стягнуто з ПрАТ «СК «АХА Страхування» на користь ОСОБА_5 та ОСОБА_6 страхове відшкодування у розмірі по 22 208 грн 67 коп., витрати зі сплати судового збору у розмірі по 237 грн 53 коп., а всього - по 22 446 грн 20 коп.

Стягнуто з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_5 та ОСОБА_6 франшизу у розмірі по 566 грн 67 коп., витрати зі сплати судового збору у розмірі по 06 грн 07 коп., а всього - по 572 грн 74 коп.

У касаційній скарзі ПрАТ «СК «АХА Страхування» просить скасувати рішення суду першої інстанції, ухвалу апеляційного суду та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позовів ОСОБА_3 та ОСОБА_5, ОСОБА_6, обґрунтовуючи свою вимогу порушенням судами першої та апеляційної інстанцій норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права.

Відповідно до п. 6 розд. XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 02 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ діє в межах повноважень, визначених процесуальним законом, до початку роботи Верховного Суду та до набрання чинності відповідним процесуальним законодавством, що регулює порядок розгляду справ Верховним Судом.

У зв'язку з цим справа підлягає розгляду в порядку, передбаченому Цивільним процесуальним кодексом України від 18 березня 2004 року.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 335 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що касаційна скарга підлягає відхиленню.

Завданнями цивільного судочинства є, зокрема справедливий розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст. 1 ЦПК України).

Відповідно до ст. 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Згідно зі ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

З урахуванням вимог ст. 213 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим.

Згідно зі ст. 214 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані (пропущення строку позовної давності тощо), які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Відповідно до ст. ст. 303, 304 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку апеляційний суд перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції. Справа розглядається в апеляційному суді за правилами, встановленими для розгляду справи судом першої інстанції, з винятками і доповненнями, встановленими законом.

Судові рішення судів першої й апеляційної інстанцій відповідають наведеним нормам процесуального права, є законними та обґрунтованими.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про страхування» страхування - це вид цивільно-правових відносин щодо захисту майнових інтересів фізичних осіб та юридичних осіб у разі настання певних подій (страхових випадків), визначених договором страхування або чинним законодавством, за рахунок грошових фондів, що формуються шляхом сплати фізичними особами та юридичними особами страхових платежів (страхових внесків, страхових премій) та доходів від розміщення коштів цих фондів.

Згідно з ч. 1 ст. 6 зазначеного Закону добровільне страхування - це страхування, яке здійснюється на основі договору між страхувальником і страховиком. Загальні умови і порядок здійснення добровільного страхування визначаються правилами страхування, що встановлюються страховиком самостійно відповідно до вимог цього Закону. Конкретні умови страхування визначаються при укладенні договору страхування відповідно до законодавства.

Частиною 1 ст. 25 вказаного Закону передбачено, що здійснення страхових виплат і виплата страхового відшкодування проводиться страховиком згідно з договором страхування на підставі заяви страхувальника (його правонаступника або третіх осіб, визначених умовами страхування) і страхового акта (аварійного сертифіката), який складається страховиком або уповноваженою ним особою (аварійним комісаром) у формі, що визначається страховиком.

Судом установлено, що квартира АДРЕСА_1 належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_3 та ОСОБА_5, ОСОБА_6 Квартира НОМЕР_1, що розташована у тому ж будинку поверхом вище від квартири НОМЕР_2, належить на праві приватної власності ОСОБА_4

Відповідно до акта, складеного 27 жовтня 2014 року комісією Комунального підприємства «Жилкомсервіс» (далі - КП «Жилкомсервіс») дільниці № 22 у складі: начальника дільниці ОСОБА_8, інженера ОСОБА_9 та майстра ОСОБА_10, при обстеженні квартири АДРЕСА_1 на предмет залиття встановлено, що у квартирі видно сліди залиття, а саме: кухня - стеля, стіна; коридор - стеля, стіна; кімната-зал - стіни, стеля; балкон - стіни, стеля. Зі слів мешканця залиття відбулося 18 жовтня 2014 року з квартири НОМЕР_1, розташованої над квартирою НОМЕР_2. На момент обстеження трубопроводи квартири НОМЕР_1 в межах обслуговування комунальними підприємствами знаходяться в технічно справному стані, протікання немає. Комісією зроблено висновок, що встановити причину залиття не є можливим, у зв'язку з неприсутністю представника КП «Жилкомсервіс» та аварійних служб комунальних підприємств на момент залиття.

Згідно з висновком судової будівельно-технічної експертизи від 30 листопада 2015 року № 6198 загальна технічна причина пошкоджень конструктивних елементів квартири АДРЕСА_1 (причина - це явище, що зумовлює виникнення іншого явища) - залиття водою в напрямку зверху вниз (через міжповерхове перекриття), тобто з вищерозташованої квартири НОМЕР_1. Встановити конкретну технічну причину (аварія на трубопроводах холодної і гарячої води, каналізації і теплопостачання, неправильна експлуатація санітарно-технічного обладнання тощо), враховуючи те, що експерт не був присутній у квартирі НОМЕР_1 в момент залиття, на підставі наданих документів неможливо. Розмір майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири НОМЕР_2, становить 68 326 грн.

Також установлено, що напередодні - 17 жовтня 2014 року - між ПрАТ «СК «АХА Страхування» та ОСОБА_4 укладено договір добровільного страхування майна та відповідальності, пов'язаної з експлуатацією майна, «АХА квартира» № НОМЕР_3.

Відповідно до п. 1.4 вказаного договору його предметом є майнові інтереси, що не суперечать закону та пов'язані з володінням, користуванням, розпорядженням застрахованим майном, вказаним у п. п. 2.2.1-2.2.3 договору; відшкодуванням страхувальником заподіяної ним шкоди життю, здоров'ю та/або майну третіх осіб внаслідок володіння, користування або розпорядження страхувальником застрахованим майном.

Згідно з п. 2.2.4 вказаного договору у разі настання страхового випадку (заподіяння страхувальником шкоди майну третьої особи внаслідок володіння (користування або розпорядження) застрахованим майном - квартирою АДРЕСА_2 страхова компанія сплачує третій особі, що зазнала збитків внаслідок заподіяної з боку страхувальника шкоди, страхову суму в межах 80 тис. грн. Франшиза встановлена в розмірі 1 700 грн.

ОСОБА_3 15 грудня 2014 року звернувся до ПрАТ «СК «АХА Страхування» із вимогою про відшкодування йому збитків, завданих внаслідок залиття квартири, а ОСОБА_4 05 лютого 2015 року звернулася із заявою про виплату страхового відшкодування.

Листом від 29 грудня 2014 року № 11446/26ЦВ ПрАТ «СК «АХА Страхування» повідомило позивача про відсутність правових підстав для визнання заявленого випадку страховим та виплати страхового відшкодування за цим збитком із посиланням на ненадання заявником належного документа, згідно з яким компетентним органом встановлено причини і дату залиття.

Під час розгляду справи позивачі стверджували, що залиття їхньої квартири відбулося 18 жовтня 2014 року з квартири НОМЕР_1, що не заперечувалось представником відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_11

Разом із тим допитана як свідок відповідач ОСОБА_4 пояснила, що 18 жовтня 2014 року у її квартирі стався прорив шланга гарячої води на кухні, внаслідок залиття вода була у всіх кімнатах. Після виявлення залиття вона зателефонувала до КП «Жилкомсервіс» та ПрАТ «СК «АХА Страхування». Оскільки 18 жовтня 2014 року був вихідним днем, то від КП «Жилкомсервіс» ніхто не прийшов. Зателефонувавши 18 жовтня 2014 року на гарячу лінію ПрАТ «СК «АХА Страхування», вона повідомила про страховий випадок, у відповідь їй рекомендували у перший робочий день повідомити компетентну житлову організацію та Харківську філію ПрАТ «СК «АХА Страхування». Представник КП «Жилкомсервіс» з'явився для огляду квартири у перший робочий день - 20 жовтня 2014 року, представник ПрАТ «СК «АХА Страхування» - тільки у середу. На момент огляду шланг, прорив якого був причиною залиття, був замінений. Оскільки залиття сталось у вихідний день, безпосередньо під час аварії працівники КП «Жилкомсервіс» та ПрАТ «СК «АХА Страхування» присутні не були.

За таких обставин та з підстав, передбачених вищевказаними нормами матеріального та процесуального права, правильним є висновок суду першої інстанції, із яким обґрунтовано погодився й апеляційний суд, про стягнення з ПрАТ «СК «АХА Страхування» на користь позивачів суми страхового відшкодування.

При цьому на підставі наявних у справі доказів суд правильно вважав, що відповідачем ПрАТ «СК «АХА Страхування» не спростовано факту залиття квартири позивачів саме 18 жовтня 2014 року з квартири відповідача ОСОБА_4, зокрема, не спростовано обставини повідомлення ОСОБА_4 18 жовтня 2014 року на «гарячу телефонну лінію» Київської філії ПрАТ «СК «АХА Страхування» про факт залиття квартири, а також не доведено, що вказаний випадок не є страховим.

Розглядаючи спір, який виник між сторонами у справі, суд правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив наявні у справі докази і надав їм належну оцінку згідно зі ст. ст. 10, 58-60, 212 ЦПК України, правильно встановив обставини справи, у результаті чого ухвалив законне й обґрунтоване рішення, яке відповідає вимогам матеріального та процесуального права.

Наведені в касаційній скарзі доводи про те, що правовідносини, які виникли між страховою компанією і ОСОБА_4, є виключно договірними зобов'язальними відносинами і на них не поширюються деліктні зобов'язання, оскільки страхова компанія не є заподіювачем шкоди ні майну страхувальника, ні третій осіб, не впливають на правильність висновків судів, враховуючи правову природу заявленого позову, характер спірних правовідносин та норми матеріального права, які підлягають застосуванню.

Доводи касаційної скарги щодо невстановлення причини і дати залиття, а також відсутність підстав вважати подію страховим випадком зводяться до переоцінки доказів, що відповідно до ч. 1 ст. 335 ЦПК України на стадії перегляду справи у касаційному порядку не передбачено.

Викладене дає підстави для висновку, що касаційна скарга підлягає відхиленню, а ухвалені у справі судові рішення - залишенню без змін з підстав, передбачених ст. 337 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 336, 337 ЦПК України, колегія суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ

у х в а л и л а:

Касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АХА Страхування» відхилити.

Рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 17 лютого 2016 року та ухвалу апеляційного суду Харківської області від 31 травня 2016 року залишити без змін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий М.В. Дем'яносов

Судді: А.О. Леванчук

А.В. Маляренко

О.М.Ситнік

О.В. Ступак