Справа № 362/5286/16-ц
Провадження № 2-о/362/194/16
У Х В А Л А

27.10.2016 року суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Грибанова Ю.Л., одержавши матеріали заяви ОСОБА_1 про встановлення факту належності правовстановлюючого документу,-

в с т а н о в и в:

Заявниця ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою, в якій просить встановити факт належності їй правовстановлюючих документів свідоцтва про право особистої власності на житловий будинок від 12 липня 2001 року, виданий виконкомом Барахтівської сільської ради народних депутатів та Державний акт на право приватної власності на землю від 28 березня 1998 року, виданий Барахтівською сільською радою народних депутатів. Крім того, заявниця просить суд змінити номер житлового будинку та місце розташування земельної ділянки з вул. Ворошилова, 69 на вул. Ворошилова, 68.

Вважаю, що заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно ч. 3 ст.235 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених ЦПК України, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Заяви у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення мають відповідати загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, встановленим статтями 119, 120 ЦПК України, так і вимогам що ставляться до її змісту, передбаченим ст.258 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 235 ЦПК України справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника та заінтересованих осіб.

При визначенні кола заінтересованих осіб у встановленні факту слід враховувати їх юридичний інтерес, зокрема:- взаємовідносини із заявником залежно від мети спору, що підлягає встановленню, і можуть вплинути на їх права та обов'язки;- організації та установи, у яких заявник буде реалізовувати рішення про встановлення факту.

Однак, заявниця не в повній мірі визначила склад учасників справи, а саме: не зазнавчила заінтересовану особу (осіб).

В свою чергу, відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Верховного суду України № 5 від 31.03.95 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» якщо в заяві не зазначено, який конкретно факт просить встановити заявник, з яких причин неможливо одержати або відновити документ, що посвідчує даний факт, якими доказами цей факт підтверджується або до заяви не приєднано довідки про неможливість одержання чи відновлення необхідних документів, суддя відповідно до ст.121 ЦПК постановляє ухвалу про залишення заяви без руху і надає заявникові строк для виправлення недоліків.

Однак, заявником не надано доказів неможливості іншого шляху, окрім судового, встановлення даного факту (причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт).

Окрім того, у порушення вимог ст.258 ЦПК України, у заяві про встановлення фактів, що мають юридичне значення, повинно бути зазначено, з якою метою заявник просить встановити факт.

Разом з тим, слід мати на увазі, що вирішення питання про майбутні правовідносини сторін, знаходяться за межами компетенції суду. Встановлення юридичних фактів встановлюється на момент виникнення або настання якоїсь події, а не в майбутньому і встановлення юридичних фактів на майбутнє,законом не передбачено.

Отже, заявнику необхідно привести свою заяву згідно з вимогами діючого законодавства, а саме конкретизувати мету встановлення факту з врахуванням того, що судом не встановлюються юридичні факти на майбутнє, визначити склад сторін та надати докази неможливості іншого шляху, окрім судового, встановлення даного факту (причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт).

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 119, 121, 210 ЦПК України,-

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту належності правовстановлюючого документу залишити без руху та надати строк для усунення зазначених недоліків протягом п'яти днів з дня отримання цієї ухвали.

Розяснити, що у разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, позовна заява буде вважатись неподаною та повертається заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Грибанова Ю.Л.