Справа № 369/5129/16-ц
Провадження № 2/369/2556/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2016 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Усатов Д.Д., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів та відшкодування шкоди ,-

В С Т А Н О В И В:

В червні 2016 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів та відшкодування шкоди.

Суддя, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовну заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.3 Цивільного процесуального кодексу України кожен має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви встановлені ст.119 Цивільного процесуального кодексу України.

Суд вважає, за необхідне зазначити позивачу, що обов'язок щодо належного оформлення позову, та подачі необхідного документу покладено на позивача.

Згідно п.2 ч.2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ім'я (найменування) позивача і відповідача, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі.

Проте позивачем не виконано вимогу ст. 119 та не зазначено місце проживання/місцезнаходження відповідача ОСОБА_3.

З матеріалів позовної заяви, вбачається , що позивачем не сплачено вартість судового збору, натомість позивач звернулась до суду із клопотанням про звільнення її від сплати судового збору посилаючись на свій майновий стан.

Відповідно до Постанови Пленуму вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 №10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах "Відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Однак, позивач до данного клопотання про відстрочення сплати судового збору не надав належних та допустимих доказів щодо неможливості сплати судового збору, а тому слід відмовити у задоволенні клопотання позивачу про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви до суду.

Відповідно до п.1 ст. 1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом.

Відповідно до п.2 ст. 2 Закону України « Про судовий збір » платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

За подання до суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Пн.3 ч.2 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог.

Проте позивач не зазначив зміст позовних вимог щодо відповідача і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Тому позивачу слід зазначити та конкретизувати зміст позовних вимог щодо відповідача та викласти обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Пн.5 ч. 2 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що позовна заява повинна містити виклад обставин, яким позивач обґрунтовує позовні вимоги.

Ч.1 ст.121 Цивільного процесуального кодексу України передбачає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст.119,120 Цивільного процесуального кодексу України, або не сплачено судовий збір постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

За таких обставин, керуючись ч.1 ст.121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів та відшкодування шкоди - залишити без руху та надати позивачу строк на усунення недоліків тривалістю пять днів з дня отримання позивачем цієї ухвали.

У випадку, якщо недоліки позовної заяви у визначений строк не будуть усунені, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.Д.Усатов