№ 2-857/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28. 01. 2016 року Солом'янський районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді Бобровника О. В.

при секретарі: Яковенко Н. К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, Головного управління юстиції у місті Києві, треті особи: П'ята Київська державна нотаріальна контора, Служба у справах дітей Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації - про визнання права власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3, Головного управління юстиції у місті Києві, треті особи: П'ята Київська державна нотаріальна контора, Служба у справах дітей Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації - про визнання права власності на спадкове майно.

Позивач при зверненні до суду мотивувала свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_13 помер її дядько - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_8, який заповів позивачу, тоді ще ОСОБА_1 належну йому на праві власності 1/2 частину квартири АДРЕСА_1.

24.04.2010 року ОСОБА_1 вийшла заміж та змінила прізвище з ОСОБА_1 на ОСОБА_1.

Рішенням Солом'янського районного суду міста Києва від 28.07.2010 року у справі № 2-165-1/10, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 15.09.2011 року у справі № 22-40/2011 було визначено ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

27.10.2011 року ОСОБА_1 звернулася до П'ятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак нотаріальна контора листом № 4060 від 23.11.2013 року відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, у зв'язку із відсутністю правовстановлюючих документів та оцінки майна.

Оскільки в позасудовому порядку ОСОБА_1 не змогла оформити свої спадкові права у нотаріуса через відсутність правовстановлюючих документів та оцінки майна, вона в своєму позові просила визнати за нею право власності в порядку спадкування за заповітом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_13 ОСОБА_4, а саме на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1.

Заявою від 13.03.2015 року позивач збільшила (доповнила) предмет позову та додатково просила суд визнати незаконною та скасувати відмову П'ятої нотаріальної контори у видачі ОСОБА_1 свідоцтва про право на спадщину за заповітом та зобов'язати П'яту нотаріальну контору видати ОСОБА_1 свідоцтво про право на спадщину за заповітом після померлого ОСОБА_4.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з'явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином.

Від представника позивача до суду надійшла заява про розгляд справи у відсутність позивача в якій також зазначено, що представник позивача позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з'явилась, направши до суду телеграму про відкладення розгляду справи в зв'язку із хворобою.

Відповідно до приписів вимог ст. ст. 27-30 ЦПК України засобами доказування в цивільній справі є пояснення сторін і третіх осіб, показання свідків, письмові докази, речові докази і висновки експертів. Суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи. Обставини, які за законом повинні бути підтвердженні певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування. Кожна сторона має довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Тобто, вказані принципи щодо обов'язковості доведення тих чи інших обставин є обов'язковими не лише при з'ясуванні обставин справи по суті, а й, як у даному випадку, при поданні клопотання про відкладення розгляду справи, обґрунтованого хворобою відповідача.

Вбачається, що відповідачем ОСОБА_2 не було надано до суду доказів на підтвердження обставин зазначених відповідачем, що унеможливлюють явку відповідача в судове засідання, в зв'язку з чим суд вважає клопотання ОСОБА_2 про відкладення розгляду справи таким, що призводить до штучного затягування розгляду справи, в умовах існуючих процесуальних строків її розгляду, а тому вважає, що воно не підлягає задоволенню.

Враховуючи те, що відповідачем ОСОБА_2, в процесі розгляду справи, було надано до суду письмові заперечення проти позову, суд вважає за можливе провести розгляд справи у відсутність відповідача за наявними в матеріалах справи доказами.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суду не повідомив, жодних заяв чи клопотан до суду не подавав.

Відповідач ГУЮ у місті Києві в судове засідання свого представника не направили, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, в процесі розгляду справи представником відповідача було надано до суду пояснення в яких представник відповідача просив розглянути справу за відсутності представника ГУЮ у місті Києві, за наявними документами та доказами, враховуючи фактичні обставини справи та ухвалити рішення відповідно до діючого законодавства.

Третя особа П'ята Київська державна нотаріальна контора в судове засідання свого представника не направили, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Третя особа Служба у справах дітей Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації в судове засідання свого представника не направили, надавши до суду заяву про розгляд справи у відсутність представника третьої особи в якій також зазначили, що заперечують проти задоволення позову.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи, об'єктивно оцінивши докази, які містяться в справі, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_13 згідно свідоцтва про смерть серія НОМЕР_4 виданим 25.02.2006 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Сватівського районного управління Луганської помер рідний дядько Позивачки - ОСОБА_4 після смерті якого відкрилась спадщина.

З матеріалів спадкової справи № 194/2006, вбачається що його колишня дружина - ОСОБА_2 (відповідач-1), а також син померлого - ОСОБА_3 (відповідач-2) звернулися до П'ятої київської державної нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_13 ОСОБА_4 в порядку спадкування за законом.

Державний нотаріус прийнявши заяви про прийняття спадщини повідомив, що за життя ОСОБА_4 (батько відповідача-2) склав заповіт на належну йому на праві власності 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 користь ОСОБА_1.

Вказаний заповіт 05.05.2004 року було посвідчено державним нотаріусом Дев'ятої Київської державної нотаріальної контори та зареєстровано в реєстрі №7-769.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 неодноразово намагались оскаржити законність вказаного заповіту залишеного померлим ОСОБА_4.

Рішенням Солом'янського районного суду міста Києва від 28.07.2010 року у справі № 2-165-1/10, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 15.09.2011 року у справі № 22-40/2011, в задоволенні позову ОСОБА_3 до ОСОБА_1, третя особа: Головне управління юстиції в м. Києві, Дев'ята Київська державна нотаріальна контора про визнання заповіту недійсним, Орган опіки та піклування Солом'янської районної в м. Києві державної адміністрації, відмовлено.

В задоволенні позову ОСОБА_3 до ОСОБА_1, третя особа: Головне управління юстиції в м. Києві, Дев'ята Київська державна нотаріальна контора про визнання особи такою, що втратила право на спадкування та визнання права на спадщину - відмовлено.

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3, третя особа: Головне управління юстиції в м. Києві, П'ята Київська державна нотаріальна контора про продовження строку для прийняття спадщини - задоволено: визначено ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_13, терміном у три місяці, які відраховувати з моменту набрання рішенням законної сили.

Також рішенням від 03.10.2012 року у справі № 2-1362/12, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 11.09.2013 року у справі № 22-347/13 Солом'янський районний суд міста Києва відмовив ОСОБА_3 у задоволенні позову до ОСОБА_1, третя особа: Головне управління юстиції у місті Києві про визнання заповіту недійсним.

Крім того, рішенням Апеляційного суду міста Києва від 24.04.2014 року у справі № 22-ц/796/5725/2014, заочне рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 27 вересня 2012 року було скасоване та ухвалене нове, яким позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про надання доступу до житла та відшкодування збитків - задоволено частково. Вказаним рішенням було зобов'язано ОСОБА_2 надати ОСОБА_1 доступ до успадкованого майна - частини квартири АДРЕСА_1.

17.07.2014 року Солом'янський районний суд міста Києва розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу № 2-1184/14 відмовив у задоволенні позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_6, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_7, третя особа Головне управління юстиції в м. Києві про здійснення тлумачення змісту правочину.

Також 05.09.2014 року Солом'янський районний суд міста Києва розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу № 2-2009/14 відмовив у задоволенні позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_6, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_7, третя особа Головне управління юстиції в м. Києві про визнання заповіту недійсним.

Крім того, Шевченківський районний суд міста Києва розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу № 761/18824/14-ц задовольнив заяву ОСОБА_1, заінтересовані особи - ОСОБА_6, Відділ реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції в м. Києві, Державний архів Луганської області, ОСОБА_2, ОСОБА_3 про встановлення факту родинного зв'язку. Суд встановив факт, що померлий ІНФОРМАЦІЯ_13 ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_8, який на час смерті був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 є рідним братом ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_10, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2, а також є рідним дядьком ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_12, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2.

Відповідно до ст. 61 ЦПК України обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказується при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Таким чином вбачається, що вказаними вище судовими рішеннями було встановлено, що особа, на користь якої було складено заповіт, як і право на отримання спадщини у порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_4, є ОСОБА_1, тобто позивач у даній справі.

Дані обставини виходячи з вимог ст. 61 ЦПК Україні не підлягають доказуванню при розгляді даної справи.

Як вбачається з інформаційної довідки Комунального підприємство "Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна" (01011, м. Київ, вул. Трьохсвятительська, 4-в, ) за ОСОБА_4 на праві власності зареєстрована ? частина квартири АДРЕСА_1, на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Органом приватизації Жовтневої районної державної адміністрації міста Києва від 14.09.2001 року згідно з розпорядженням № 879, зареєстрованого КП "КМБТІ та РПВ на ОНМ" 27.09.2001 р., в книзі д.1297-3 за реєстровим № 2912.

Також як вбачається з матеріалів спадкової справи № 194/2006, позивач прийняла спадщину після смерті ОСОБА_4, подавши відповідну заяву до П'ятої Київської державної нотаріальної контори але П'ята Київська державна нотаріальна контора у видачі свідоцтва про право на спадщину листом № 4060 від 23.11.2013 року, ОСОБА_1 відмовила, у зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів.

Відповідно ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Оскільки спірна 1/2 частина квартири АДРЕСА_1, належала на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Органом приватизації Жовтневої районної державної адміністрації міста Києва від 14.09.2001 року ОСОБА_4, ОСОБА_1 прийняла спадщину після його смерті, то суд вважає, що позивач, як спадкоємиця за законом має право на спадкування вказаної частини квартири.

За таких обставин, так як позивач належним чином прийняла спадщину після смерті ОСОБА_4, але не може оформити своїх спадкових прав у передбаченому законом порядку у нотаріуса, то суд вважає за необхідне, задовольняючи позовні вимоги, визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_13 ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_8.

З урахуванням задоволення позову, у відповідності до вимог ст.. 88 ЦПК України, суд вважає за доцільне стягнути солідарно з відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в. на користь позивача ОСОБА_1 витрати по оплаті судового збору в сумі 3441 грн.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 1216-1223, 1233, 1234, 1256, 1268-1270 ЦК України, ст. ст. 3, 4, 10, 11, 57-60, 61, 88, 169, 209, 212-215, 218 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, Головного управління юстиції у місті Києві, треті особи: П'ята Київська державна нотаріальна контора, Служба у справах дітей Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації - про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (АДРЕСА_3, ІПН НОМЕР_1) право власності на спадкове майно після померлого ІНФОРМАЦІЯ_13 ОСОБА_4, а саме: на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1.

Стягнути солідарно з ОСОБА_2 (АДРЕСА_1, ІПН НОМЕР_2) та ОСОБА_3 (АДРЕСА_1, ІПН НОМЕР_3) на користь ОСОБА_1 (АДРЕСА_3, ІПН НОМЕР_1) витрати по сплаті судового збору у сумі 3441 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: