Справа № 308/2994/16-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.03.2016 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, стягнення аліментів на утримання двох неповнолітніх дітей та зобовязання відповідача брати участь у додаткових витратах на дитину -

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання двох неповнолітніх дітей та зобовязання відповідача брати участь у додаткових витратах на дитину.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху оскільки подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, а саме: заява повинна містити найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Відповідно до розяснень, які містяться в п.12 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», у випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами. Відповідно до Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року №3674-VI в редакції від 26.09.2015 року, за подання до суду позовної заяви майнового характеру яка подана фізичною особою сплачується судовий збір 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати. За подання до суду позовної заяви немайнового характеру яка подана фізичною особою сплачується судовий збір 0,4 розміру мінімальної заробітної плати. Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» з 01 січня 2016 року мінімальна заробітна плата становить 1378 гривень.

Окрім цього, згідно ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору, разом з тим, позивачем додано квитанцію про сплату судового збору в розмірі 500 грн., а отже з порушенням вимог передбачених Законом України «Про судовий збір».

Крім того предмет заявленого прозову (участь у додаткових витратах на дитину) не є тотожнім з вимогою про стягнення аліментів, оскільки ці поняття різняться за природою виникнення, існування та правового регулювання, а тому позивач не звільнений від сплати судового збору відповідно до п.3 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір». Пункт 3 частини 1 статті 5 Закону України „Про судовий збір передбачає звільнення від сплати судового збору позивачів у справа про стягнення аліментів. Проте вказаним законом не передбачено звільнення позивача від сплати судового збору за позовні вимоги про стягнення додаткових витрат.

Тобто позивачу слід доплатити судовий збір у розмірі 51,20 гривень за вимогу про розірвання шлюбу, та сплатити судовий збір у розмірі 551,20 грн.

Реквізитами для сплати судового збору за подачу позовної заяви є отримувач коштів ГУДКСУ у м. Ужгород , МФО 812016 , , банк отримувача ГУДКСУ в Закарпатській області, р/р №0002 , код бюджетної класифікації 22030001, призначення платежу: судовий збір, (суду, де розглядається справа).

Окрім цього слід зазначити, що відповідно до позовних вимог (п. 2) позивач просить стягувати з відповідача, ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1, на її користь аліменти в розмірі 70 % від прожиткового мінімуму для кожної дитини відповідного віку ( ОСОБА_3 31.01.2005 р.н та ОСОБА_4 05.12.2009 р.н ) щомісячно, починаючи з дня подання позовної заяви та до повноліття кожного з двох дітей. Зобовязати відповідача брати участь у додаткових витратах на дитину, що виникають при певних життєвих обставинах( розвиток здібностей дітей, позашкільне виховання, активний відпочинок ,хвороби тощо)

В силу положень частини 3 статті 181 Сімейного кодексу України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 СК України передбачено, що якщо стягуються аліменти на двох і більше дітей, суд визначає єдину частку від заробітку (доходу) матері, батька на їх утримання, яка буде стягуватися до досягнення найстаршою дитиною повноліття.

Відповідно до ст. 185 СК України встановлено, що той з батьків, з кого присуджено стягнення аліментів на дитину, а також той з батьків, до кого вимога про стягнення аліментів не була подана, зобов'язані брати участь у додаткових витратах на дитину, що викликані особливими обставинами (розвитком здібностей дитини, її хворобою, каліцтвом тощо). Розмір участі одного з батьків у додаткових витратах на дитину в разі спору визначається за рішенням суду, з урахуванням обставин, що мають істотне значення. Додаткові витрати на дитину можуть фінансуватися наперед або покриватися після їх фактичного понесення разово, періодично або постійно.

Позивачу необхідно уточнити позовні вимоги, оскільки з їх змісту є не зрозумілим, у якій частці від доходу відповідача або у твердій грошовій сумі позивач просить стягнути аліменти з відповідача.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів сумою, яка стягується.

В позовній заяві позивач взагалі не обґрунтовує таку позовну вимогу як зобовязання відповідача брати участь у додаткових витратах на дитину, що виникають при певних життєвих обставинах додаткові витрати. Також позивачем не зазначено розмір участі відповідача у додаткових витратах.

Крім того, відповідно до положень ст. 181 Сімейного кодексу України право на отримання аліментів на утримання неповнолітньої дитини має той з батьків, з яким проживає дитина.

Разом з тим, позивачем не підтверджено з ким проживають діти.

При перегляді позовної заяви та доданих до неї матеріалів встановлено, що відсутній оригінал свідоцтва про шлюб. У випадку відсутності такого у позивача (втрата) не позбавляє позивача звернутися до відділу РАЦу з заявою про видачу дублікату свідоцтва про шлюб.

Згідно ч.1 ст.120 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

До позовної заяви не додано її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду в новій редакції з врахуванням вимог ст. 119 ЦПК України.

Згідно ст. 121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву (заяву, скаргу) подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача (заявника, скаржника) і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач (заявник, скаржник) відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 ЦПК України, позовна заява (заява, скарга) вважається поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст.ст. 119-121 ЦПК України, суддя -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання двох неповнолітніх дітей - залишити без руху.

Повідомити заявника про необхідність виправити зазначені недоліки заяви до 11 квітня 2016 року, але не більше трьох днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде вважатися не поданою і повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_5