БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2/356/54/16
Справа № 356/1165/15-ц
17.02.2016 року Березанський міський суд Київської області у складі:
головуючого судді Дудар Т.В.,
за участю секретаря Харченко Ж.В.
позивача ОСОБА_1
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Березанського міського суду Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на автомобіль та виключення з акту опису та арешту майна,
У грудні 2015 року до суду із позовом про визнання права власності на автомобіль та виключення з акту опису та арешту майна звернувся ОСОБА_1 Свої вимоги мотивував тим, що 02 серпня 2015 року він домовився з ОСОБА_2 про придбання в останнього автомобіля марки BMW 730, 1988 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1. З метою розрахунку за вищевказаний автомобіль ОСОБА_1 передав ОСОБА_2 55 000 гривень. В свою чергу ОСОБА_2 видав на імя ОСОБА_1 довіреність від 02 серпня 2015 року, надавши ОСОБА_1 повноваження щодо повного розпорядження, користування та володіння транспортним засобом як його власника, а також надав йому свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу. Згодом, коли ОСОБА_1 звернувся до МРЕО з метою переоформлення автомобіля на його імя, то зясувалося, що перереєструвати автомобіль на себе ОСОБА_1 не має права, оскільки не може продати його сам собі. 25 вересня 2015 року державною виконавчою службою у м. Березань Київської області складено акт опису й арешту зазначеного автомобіля так як у відповідача існує борг перед іншою особою. Тому ОСОБА_1 просить визнати за ним право власності на автомобіль марки 730, 1988 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 та виключити з акту опису та арешту майна від 25 вересня 2015 року, складеного в.о. начальника ДВС Березанського МУЮ вказаний автомобіль.
У судовому засіданні позивач заявлені в позовній заяві вимоги підтримав та просив їх задовольнити із наведених у заяві підстав. Проти винесення заочного рішення не заперечував.
Відповідач до суду не зявився, хоча був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи. Причини неявки суду не повідомив, клопотань про розгляд справи за його відсутності чи про перенесення розгляду справи до суду не направляв.
За таких обставин суд приходить до висновку про можливість здійснювати розгляд справи за відсутності відповідача у заочному порядку.
Заслухавши пояснення позивача, дослідивши письмові докази, суд приходить до наступного висновку.
Загальний порядок укладення договорів будь-якими учасниками цивільних відносин визначено у главі 53 ЦК України.
До принципово важливих складових цієї процедури відносяться зміст та форма договору, спосіб, місце укладення.
Правове регулювання відносин, повязаних з купівлею-продажем транспортних засобів, здійснюється на підставі положень ЦК України з урахуванням загальних положень про договір та спеціальних правил, закріплених у відповідних положеннях Порядку здійснення оптової та роздрібної торгівлі транспортними засобами та їх складовими частинами, що мають ідентифікаційні номери, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2009 року № 1200 (далі - Порядок № 1200) та Порядку державної реєстрації (перереєстрації), зняття з обліку автомобілів, автобусів, а також самохідних машин, сконструйованих на шасі автомобілів, мотоциклів усіх типів, марок і моделей, причепів, напівпричепів, мотоколясок, інших прирівняних до них транспортних засобів та мопедів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 7 вересня 1998 року № 1388 (далі - порядок № 1388), які визначають певні особливості укладення, виконання та правові наслідки невиконання відповідних договорів.
Згідно з Порядком № 1200, оформлення на товарних біржах договорів купівлі-продажу транспортних засобів та їх складових частин, що мають ідентифікаційні номери, здійснюється з використанням облікованих відповідно у територіальному органі з надання сервісних послуг МВС і Держсільгоспінспекції бланків біржових угод.
Оформлення договорів купівлі-продажу транспортних засобів може проводитися в територіальному органі з надання сервісних послуг МВС.
Під час продажу транспортних засобів, що перебувають (перебували) на обліку в уповноваженому органі МВС або Держсільгоспінспекції, покупцеві територіальним органом з надання сервісних послуг МВС видається свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу (технічний паспорт) або Держсільгоспінспекцією - свідоцтво про реєстрацію машини з відміткою про зняття машин (тракторів, самохідних шасі, самохідних сільськогосподарських, дорожньо-будівельних і меліоративних машин, сільськогосподарської техніки, інших механізмів) з обліку чи акт технічного стану.
У разі зняття з обліку транспортного засобу покупцеві видається свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу (технічний паспорт) та копія реєстраційної картки, що додається до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу на пластиковій основі.
Отже, продаж транспортного засобу, що має ідентифікаційний номер, передбачає відповідне оформлення договору купівлі-продажу цього транспортного засобу, зняття його з обліку, отримання свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу (технічний паспорт).
За частиною третьою статті 244 ЦК України довіреність це письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами.
Представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобовязана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє (частина перша статті 237 ЦК України).
Отже, довіреність свідчить про наявність між особою, яка її видала, та особою, якій її видано, правовідносин, які є представницькими відносинами.
Договір купівлі-продажу це угода, за якою продавець (одна сторона) зобовязується передати майно у власність покупцеві (другій стороні), а покупець зобовязується прийняти майно і сплатити за нього певну грошову суму (стаття 655 ЦК України).
Аналіз зазначених норм матеріального права свідчить про те, що видача довіреності на володіння, користування та розпорядження транспортним засобом без належного укладення договору купівлі-продажу цього транспортного засобу не вважається укладеним відповідно до закону договором та не є підставою для набуття права власності на транспортний засіб особою, яка цю довіреність отримала.
Разом з тим, позов про визнання права власності є спеціальним або допоміжним речово-правовим засобом захисту права власності.
Цивільне законодавство визначає особливості реалізації правомочності власника.
За правилами статті 392 ЦК України позов про визнання права власності може бути предявлено, по-перше, якщо особа є власником майна, але її право оспорюється або не визнається іншою особою; по-друге, якщо особа втратила документ, який засвідчує його право власності.
Позивачем у позові про визнання права власності є власник особа, яка має право власності на майно (тобто вже стала його власником, а не намагається ним стати через предявлення позову).
Отже, ураховуючи, що відповідно до статті 328 ЦК України набуття права власності це певний юридичний механізм, з яким закон повязує виникнення в особи субєктивного права власності на певні обєкти, суд при застосуванні цієї норми повинен встановити, з яких саме передбачених законом підстав, у який передбачений законом спосіб позивач набув право власності на спірний обєкт та чи підлягає це право захисту в порядку, визначеному статтею 392 ЦК України.
Судом встановлено, що 02 серпня 2015 року ОСОБА_2 було видано довіреність на імя ОСОБА_1 та ОСОБА_3, якою він уповноважив їх розпоряджатися та експлуатувати належний йому на підставі свідоцтва про реєстрацію ТЗ ААС 441435, видане 03 листопада 2007 року УДАІ ГУ МВС України в м. Києві, автомобілем марки BMW 730, 1988 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 (а.с. 4). Також ОСОБА_2 було передано ОСОБА_1 Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу (а.с. 5). Постановою головного державного виконавця відділу ДВС Кагарлицького РУЮ від 24 вересня 2015 року відділу ДВС Березанського МУЮ було надано доручення на проведення виконавчої дії, а саме здійснення опису та арешту транспортного засобу BMW 730, 1988 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1, належного боржнику ОСОБА_2 на праві власності (а.с. 6). Вказана виконавча дія була здійснена в.о. начальника ДВС Березанського МУЮ ОСОБА_4 25 вересня 2015 року, зазначений транспортний засіб було описано, внесено в акт опису та арешту майна та передано на відповідальне зберігання ОСОБА_1 (а.с. 7-9).
Отже, як вбачається з матеріалів справи, договір купівлі-продажу спірного автомобіля не укладався, цей автомобіль не знятий з обліку в уповноваженому органі МВС та не зареєстрований за ОСОБА_1, тому суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1
На підставі ст. 208, 210, 328, 334, 392, 655 ЦК України, Порядку здійснення оптової та роздрібної торгівлі транспортними засобами та їх складовими частинами, що мають ідентифікаційні номери, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2009 року № 1200, Порядку державної реєстрації (перереєстрації), зняття з обліку автомобілів, автобусів, а також самохідних машин, сконструйованих на шасі автомобілів, мотоциклів усіх типів, марок і моделей, причепів, напівпричепів, мотоколясок, інших прирівняних до них транспортних засобів та мопедів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 7 вересня 1998 року № 1388, керуючись ст. 8, 10, 14, 15, 29, 60, 79, 88, 212-215, 224-227 ЦПК України, суд
У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на автомобіль та виключення з акту опису та арешту майна - відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України, до Апеляційного суду Київської області через Березанський міський суд Київської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 (десяти) днів з дня його проголошення.
Суддя Т.В. Дудар