"19" вересня 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Марцинкевич В.А.
при секретарі Іова О.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, про призначення додаткового строку для прийняття спадщини,
Представник позивача ОСОБА_1. звернувся до суду з позовом до Київської міської ради про призначення додаткового строку для прийняття спадщини, мотивуючи вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 - мати позивачки, про що свідчить свідоцтво про смерть видане відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Стахановського міського управління юстиції у Луганській області (актовий запис № 270).
Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина. Однак протягом шести місяців заяви про прийняття спадщини позивачем подано не було, оскільки остання перебувала на лікуванні в м. Миргороді та з 2014 року на території м. Стаханов почалися бойові дії, яке на сьогоднішній день є непідконтрольною українській владі територією.
Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бойко Л.Л. було відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про права на спадщину після смерті померлої , оскільки нею пропущено 6-ти місячний строк прийняття спадщини.
Позивач в судове засідання не з'явилася. Представником позивача до суд подано заяву про розгляд справи за його відсутності. проти винесення заочного рішенню суду не заперечив.
Представник відповідача Київська міська рада повідомлений судом належним чином про час та місце розгляду справи, у судове засідання не з'явився, про причини неявки суд не повідомив.
У відповідності до ст. 169 ч. 4 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу на підставі наявних в ній даних та доказів - в порядку заочного розгляду.
Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1, про що свідчить свідоцтво про смерть видане відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Стахановського міського управління юстиції у Луганській області (актовий запис № 270), Серія НОМЕР_1.
Позивач ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_3, що підтверджується копією свідоцтва про народження.
12.02.1972 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_1 було зареєстровано шлюб.
Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина. Однак протягом шести місяців заяви про прийняття спадщини позивачем ОСОБА_1 подано не було, оскільки остання перебувала на лікуванні в м. Миргороді та з 2014 року на території м. Стаханов почалися бойові дії, яке на сьогоднішній день є непідконтрольною українській владі територією.
Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бойко Л.Л. було відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про права на спадщину після смерті померлої , оскільки нею пропущено 6-ти місячний строк прийняття спадщини.
Відповідно до пункту другого частини першої ст. 3 Цивільного кодексу України визначено, що загальними засадами цивільного законодавства є неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. (ч.1 та 2 ст. 321 Цивільного кодексу України).
Так, позови про визнання права власності спрямовані на усунення перешкод у здійсненні власником свого права і виключення домагань на приналежне власнику майно за допомогою підтвердження в судовому порядку факту приналежності йому спірного майна на праві власності.
Згідно зі ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.
Відповідно до ст. 1220 ЦК України Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Якщо протягом однієї доби померли особи, які могли б спадкувати одна після одної, спадщина відкривається одночасно і окремо щодо кожної з них. Якщо кілька осіб, які могли б спадкувати одна після одної, померли під час спільної для них небезпеки (стихійного лиха, аварії, катастрофи тощо), припускається, що вони померли одночасно. У цьому випадку спадщина відкривається одночасно і окремо щодо кожної з цих осіб.
Відповідно до ч.3 ст. 1221 ЦК України. в особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом.
Відповідно до ст. 11-1 Закону України ,, Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України" у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є тимчасово окупована територія, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів. Спадкова справа підлягає реєстрації у Спадковому реєстрі в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України.
Згідно зі ст. 1261 ЦК України в першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив та батьки.
Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Відповідно до ст. 1297 ЦК України обов'язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.
Позовні вимоги ОСОБА_1 про призначення додаткового строку для прийняття спадщини, підлягає до задоволення, оскільки вона будучи донькою померлої ОСОБА_3 є спадкоємцем по закону і має право прийняти спадщину або не прийняти її, як це передбачено ч. 1 ст. 1268 ЦК України.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 3,392,328,1220,1261,1258,1268,1267,1296,1297 ЦК України, ст. ст. 60, 212-215, 218, 223, 224-228,233 294 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, про призначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк терміном три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті померлої ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1.
Перебіг визначеного додаткового строку рахувати з моменту вступу рішення в законну силу.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.