Провадження № 6/756/41/16
У Х В А Л А

12 лютого 2016 року Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Шумейко О.І.,

при секретарі - Алфьоровій С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про відстрочку виконання рішення Оболонського районного суду міста Києва від 12 серпня 2015 року у справі № 2/756/721/15 (756/14560/14-ц) за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на рухоме спадкове майно та усунення перешкод у праві користування квартирою шляхом виселення,

в с т а н о в и в:

У грудні 2015 року заявник звернулася до суду із заявою про відстрочку виконання рішення суду.

Свої вимоги заявник обґрунтовувала тим, що за рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 12 серпня 2015 року визнано за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_3, баби ОСОБА_4, рідного дядька ОСОБА_5, на рухоме майно, а також усунуто ОСОБА_2 перешкоди у користуванні квартирою АДРЕСА_1 шляхом виселення ОСОБА_1 з вказаної квартири без надання іншого житлового приміщення. Заявник у своїй заяві посилається на те, що під час розгляду даної справи її адвокат Борух С.В. неналежним чином виконував свої обов'язки по захисту інтересів ОСОБА_1, не проінформував її про хід розгляду справи, що призвело до позбавлення відповідача права на касаційне оскарження рішення суду та виселення її з квартири. Заявник зазначає, що вона з 2005 року проживає у зазначеній квартири, частина якої належала її чоловікові, здійснювала поточний ремонт, сплачувала вартість житлово-комунальних послуг. Звільнити квартиру заявник не має змоги, оскільки вважає, що має право захистити свої права, порушені з боку її адвоката Боруха С.В. та позивача ОСОБА_2, шляхом звернення зі скаргою до касаційного суду. Заявник має у м. Києві постійну роботу, її власне майно знаходиться у спірній квартирі, переїхати за іншою адресою до іншого житлового приміщення можливості не має.

За таких обставин, заявник просить відстрочити виконання рішення Оболонського районного суду м. Києва від 12 серпня 2015 року строком на три місяці.

У судовому засіданні заявник та її представник підтримали вимоги заяви, просили суд заяву задовольнити. Заявник зазначила, що вона зареєстрована у Запорізькій області, м.Пологи, однак за своїм місцем реєстрації проживати не може. У судовому засіданні 22 січня 2016 року судом була оголошена перерва з метою надання заявнику можливості долучити до матеріалів справи додаткові докази на обґрунтування своєї заяви.

У судові засідання, призначені на 05 та 12 лютого 2016 року заявник не з'явилася, явку свого представника не забезпечила, на адресу суду надіслала клопотання про відкладення розгляду справи. До клопотань заявником долучені копія листка непрацездатності та виписка з медичної карти амбулаторного хворого. Зі змісту медичних довідок заявник хворіє на простудне захворювання.

Представник позивача у судовому засіданні категорично заперечував проти задоволення заяви про відстрочку виконання рішення суду.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 12 серпня 2015 року визнано за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_3, баби ОСОБА_4, рідного дядька ОСОБА_5, на рухоме майно, а також усунуто ОСОБА_2 перешкоди у користуванні квартирою АДРЕСА_1 шляхом виселення ОСОБА_1 з вказаної квартири без надання іншого житлового приміщення.

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 10 листопада 2015 року рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Відповідно до ст.373 ЦПК України за наявності обставин, що утруднюють виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім'ї, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), за заявою державного виконавця або за заявою сторони суд, який видав виконавчий документ, у виняткових випадках може відстрочити виконання рішення.

Відстрочка означає відкладення чи перенесення виконання рішення на новий строк, який визначається судом. Підставою для відстрочки виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його виконання неможливим у строк. Відстрочка допускається лише у виключних випадках.

Посилання заявника на порушення її прав та законних інтересів з боку позивача та адвоката заявника, а також на позбавлення її права на оскарження рішення суду в касаційному порядку не є підставою для відстрочки виконання рішення суду. Інших підстав для відстрочки виконання рішення суду заявником не зазначено. Перебування заявника в стані тимчасової непрацездатності під час розгляду судом заяви ОСОБА_1 про відстрочку виконання рішення суду не є підставою для застосування положень ст. 373 ЦПК України.

Крім того, під час розгляду справи судом встановлено, що заявник має зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_2. Такі обставини заявником не заперечувалися. ОСОБА_1 фактично проживає в АДРЕСА_1, власником якої не являється, місце перебування у спірній квартирі не зареєстровано та не реєструвалося взагалі. Рішення суду про виселення заявника з спірної квартири набуло законної сили та є обов'язковим до виконання. Незгода ОСОБА_1 зі змістом рішення суду не є підставою для відстрочки виконання такого, оскільки відстрочення та розстрочення виконання рішення суду можуть бути застосовані судом лише у виняткових випадках, наявність у даному випадку яких судом не встановлена.

За таких обставин, суд доходить висновку про відмову у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочку виконання рішення суду.

Керуючись ст.373 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочку виконання рішення Оболонського районного суду міста Києва від 12 серпня 2015 року у справі № 2/756/721/15 (756/14560/14-ц) за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на рухоме спадкове майно та усунення перешкод у праві користування квартирою шляхом виселення - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду міста Києва через Оболонський районний суд міста Києва шляхом подання апеляційної скарги в п'ятиденний строк з дня проголошення ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя О.І. Шумейко