ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-п/753/233/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про перегляд заочного рішення суду

"14" листопада 2016 р. Дарницький районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді: ЛЕОНТЮК Л.К.

за участю секретаря: ГОЛОДЕНКО К.В.

сторін:

представника позивача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою ФОП ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення суду від 29 червня 2016 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до Фізичної особи підприємця ОСОБА_3 про захист прав споживачів.

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за заявою ФОП ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення суду від 29 червня 2016 року у цивільній справі № 753/7392/16 (пров. № 2/753/4544/16) за позовом ОСОБА_4 до Фізичної особи підприємця ОСОБА_3 про захист прав споживачів.

В обгрунтування своїх вимог відповідач посилається на те, що 16 липня 2016 року - я ОСОБА_3 отримав копію повного тексту рішення Дарницького районного суду м. Києва від 26 червня 2016 року про захист прав споживача за позовом ОСОБА_4.

Згідно рішення Дарницького районного суду м. Києва позовні вимоги ОСОБА_4 до ФОП ОСОБА_3 ро захист прав споживачів задоволено частково.

Розірвано договір від 18.08.2015 року укладений між ОСОБА_4 та ФОП ОСОБА_3

Стягнуто з ОСОБА_3 судовий збір на користь держави 551 грн., 20 коп., за розірвання договору.

Стягнуто з ФОП ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 16 000 (шістнадцять тисяч) гривень та моральну шкоду у розмірі 1 000 (одна тисяча) гривень, а разом 17 000 (сімнадцять тисяч) гривень.

Стягнуто з ФОП ОСОБА_3 судовий збір на користь держави в сумі 551 грн., 20 коп., за стягнення моральної та матеріальної шкоди.

обсязі.

Відповідно до ч. ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач чи його представник не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважний причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Із даної норми випливають дві умови.

Перша - відповідач чи його представник не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин. Щодо цієї умови пояснює наступне. На час отримання повістки він був у відрядженні та не міг знати про час розгляду справи, про дату він дізнався коли прибув з відрядження і був позбавлений можливості бути присутнім у судовому засіданні та захищати свої права.

Стосовно другої умови. У нього є наявні докази та відомості, які мають істотне значення, для справи, а саме:

Так дійсно 18.08.2015 року між ним та ОСОБА_4 укладений договір по

виготовленню, доставці та установці ПВХ металево-пластикових конструкцій в с. Борсуків по вул.Центральній, 39, Козелецького району. До договору додається лист заміру конструкції, в якій вказано, що за рахунок замовника необхідно виконати слідуючи роботи:

установка Добірної планки, нащільників, зріз бруса (дерево).

Згідно п. 2.1. договору вартість виробу складає 19 700 грн.

На підставі п.2.2 Договору, замовник вносить задаток в сумі 16 000 грн.

Згідно повідомлення, яке складене 20.08.2015 року на ім'я ОСОБА_2, який є чоловіком Замовника, що під час укладання договору йому належним чином повідомлений, що ПВХ конструкції виготовляються з використання скла, розкроєного під визначений його покупцем (замовником) індивідуальний розмір.

Зазначене повідомлення ним уважно прочитано та добровільно підписано, без будь-якого примусу у повному розумінні його змісту.

Згідно п.3.1 Договору Замовник зобов'язується сплатити вартість замовлення, що складає 19 700 (дев'ятнадцять тисяч сімсот) гривень.

Згідно п.3.2 Договору, тільки після виконання п.3.1 Договору виконавець зобов'язаний виготовити та поставити виріб на протязі 25-31 робочих дні.

Не зважаючи на невиконання замовником п.3.1. Договору мною було виготовлено замовлено конструкцію.

Після виготовлення конструкції, а замовником було погоджено дату та час встановлення конструкції, але після доставки конструкції замовник категорично відмовився виконувати взяті на себе зобов'язання, а саме: установку добірної планки, нащільників, зріз бруса (дерево), що не дало можливості встановити конструкцію та виконати взяті на себе зобов'язання згідно договору.

Згідно п.3.11 Договору у випадку не підпису Замовником акту-передачі та ненадання мотивованої відмови, виконавець має право не передавати вироби у власність замовнику.

Після цього на підставі п.7.1 договору, я неодноразово телефонував та надсилав листи Замовнику, щоб вирішити спір, але замовник дзвінки ігнорував.

Згідно акту № 0074 перевірки дотримання законодавства про захист прав споживачів від 25.11.2015 року, яка проводилась за зверненням-листа ОСОБА_4, встановлено, що порушень в його діях інспекцією не вбачається.

На даний час, замовником не виконаний п.3.1 Договору, а тому вважає, що з його боку порушень умов договору та Закону України "Про захист прав споживачів" не було.

Дані відомості мають істотне значення, а більш детальні пояснення свідків будуть надані під час судового засідання.

Через те, що його фактично не було на засіданні, він не міг надати вищенаведені аргументи, докази, відповідні відомості та захистити свої права.

В судове засідання 08 вересня 2016 року заявник не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про що свідчить особистий підпис ОСОБА_5 в зворотних поштових повідомленнях, які містяться в матеріалах справи (а.с.99-100).

Відповідно до ЦПК України суд відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання особи, яка бере участь у справі, щодо якої немає відомостей про вручення їй судової повістки, або за її клопотанням, коли повідомлені нею причини неявки буде визнано судом поважними.

Цивільний процесуальний кодекс України не містить вичерпного переліку поважних причин неявки до суду, однак зобов'язує суд оцінювати неявку до суду у кожному конкретному випадку залежно від підстав поважності наведених причин з тим, щоб забезпечити учасника процесу конституційною гарантією змагальності у процесі та доведення суду переконливості своїх доводів (п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України).

В зв'язку із чим, було відкладено розгляд заяви на 14 листопада 2016 року на 11 год. 00 хв.

В судове засідання а ні заявник, а ні його представник не прибули, про дату, час та місце розгляду заяви повідомлялись належним чином.

Відповідно до ч. 3 ст. 27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

Відповідно до п.п.2,4 ч.1 ст.169 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в межах строків, встановлених статтею 157 цього Кодексу, у разі, зокрема, першої неявки в судове засідання сторони або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, оповіщених у встановленому порядку про час і місце судового розгляду, якщо вони повідомили про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів.

Окрім цього, у відповідності до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", частини 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов'язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Суд розцінює таку поведінку відповідача та його представника, яка мала місце після дослідження всіх доказів по справі та постановлення заочного рішення, як зловживання своїми правами та затягування розгляду справи.

Разом з тим, враховуючи вимоги ст. 231 ЦПК України суд вважає, що неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Представник позивача ОСОБА_4 - ОСОБА_2, який діє на підставі довіреності НОМЕР_1 від 26.04.2016 року не заперечував розглядати справу без участі заявника та його представника належним чином повідомлених про дату, час та місце розгляду справи.

В своїх поясненнях представник позивача заперечував щодо задоволення заяви про перегляд заочного рішення, мотивуючи тим, що згідно п.3 ч.2 ст. 229 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду.

Згідно ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Всупереч вимогам цієї норми ФОП ОСОБА_3, не надано доказів на обставини, які б у розумінні цивільного законодавства можуть бути поважними для неявки в судове засідання.

Суд при ухваленні заочного рішення всебічно і повно дослідив матеріали справи, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких грунтувався позов, об'єктивно оцінив докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, проаналізував викладені обставини та дослідив матеріали справи у їх сукупності. А відтак, ФОП ОСОБА_3 не надав суду істотних посилань на обставини та докази, що могли б стати підставою для скасування заочного рішення.

В зв'язку із чим, представник позивача просив відмовити в перегляді заочного рішення від 29 червня 2016 року ФОП ОСОБА_3

Суд, вислухавши пояснення представника позивача, його заперечення, дослідивши матеріали цивільної справи та матеріали заяви про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 29 червня 2016 року , у їх сукупності, вважає, що вимоги заявника про скасування заочного рішення не обґрунтовані, обставини, викладені в заяві не підтверджуються наявними матеріалами справи, та встановленими в ході судового засідання доказами, а тому не підлягають задоволенню.

Так, судом встановлено, що в провадженні Дарницького районного суду м. Києва з 15 квітня 2016 року знаходилася цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до Фізичної особи підприємця ОСОБА_3 про захист прав споживачів.

Ухвалою суду від 06.05.2016 року, після виконання вимог ст. 122 ч.3 ЦПК України ( а.с 31-32), відкрито провадження у справі та вперше призначено в судове засідання на 25 травня 2016 року, про що були повідомлені сторони рекомендованою поштою ( а.с.33-39) та відкладено у зв»язку з неявкою відповідача на 29 червня 2016 року з повідомленням відповідача у відповідності до вимог ст. 74 ЦПК України ( а.с.43,44).

29 червня 2016 року в судове засідання в черговий раз не прибув відповідач та представник позивача ОСОБА_6 наполягав на розгляді справи по суті та проти заочного рішення не заперечував, про що свідчить заява (а.с. 48) та після розгляду справи по суті, судом було проголошена вступна та резолютивна частина заочного рішення, яким позовні вимоги задоволені частково та вирішено питання про судові витрати..

04 липня 2016 року судом було виготовлено повний текст рішення та цього ж дня направлено відповідачу, для відому (а.с. 61)

Відповідач ФОП ОСОБА_3 звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 29.06.2016 року , посилаючись на неналежне повідомлення відповідача, про недотримання судом вимог процесуального законодавства, передбаченого ст. 224 ЦПК України, чим порушено право відповідача на захист в суді ( а.с. 73-75).

Відповідно до частини першої статті 231 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні.

Відповідно до ст. 232 Цивільного процесуального кодексу України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається , мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, для оскарження заочного рішення відповідач має подати в установлений законом строк до суду , що ухвалив заочне рішення, заяву про його перегляд і, при цьому, в обов»язковому порядку повинен надати докази:

- поважності причин неявки в судове засідання;

- поважності причин, що перешкоджали йому повідомити про це суд;

- а також докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи ( п.п.3,4 ч.2 ст. 229, ч.1 ст. 232 ЦПК України).

Зважаючи на викладені приписи чинного процесуального законодавства, суд повинен скасувати заочне рішення, якщо відповідач (представник) не з'явився в судове засідання, в якому було ухвалено рішення і не повідомив про причини своєї неявки у засідання з поважних причин та посилається на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, тобто законодавець у даному випадку закріплює юридичну сукупність, за наявності всіх елементів якої заочне рішення підлягає скасуванню. Проте, судом встановлено, що законні підстави для задоволення заяви в цій частині відсутні.

Відповідно до вимог ст. 224 ч.1 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Доводи заявника, що головуючий в справі постановив заочне рішення 29.06.2016 року з порушенням норм процесуального права на неналежне повідомлення відповідача про слухання справи в порушення вимог ст. 75 ЦПК України та ч.4 ст. 169 ЦПК України, то це не відповідає дійсності, оскільки, суд, при відкритті провадження, перевіривши вимоги ст. ст. 118, 122 ЦПК України та з"ясувавши, що предметна підсудність судом не порушена, ухвалою суду від 06 травня 2016 року відкрито провадження та розгляд справи неодноразово призначався в судові засідання про що повідомлявся відповідач, а зокрема СМС-повідомленнями, рекомендованою поштою відповідно до вимог ст. 74-76 ЦПК України.

А відповідно до вимог ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає позовні заяви, в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі доказів. Водночас, на сайті Дарницького районного суду м. Києва знаходиться повна інформація, щодо руху по кожній справі, що відповідає вимогам Інструкції з діловодства у місцевому загальному суді.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

У відповідності до вимог ч.1 ст. 227 ЦПК України, відповідачам, які не з"явилися в судове засідання, направляється рекомендованим листом із повідомленням копія заочного рішення не пізніше трьох днів з дня його проголошення.

Відповідно до ст. 228 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Крім того, посилання відповідача на те, що він не отримував судові повістки в зв'язку із перебуванням у відрядженні, однак жодних доказів цього до суду надано не було.

Згідно цивільно- процесуального законодавства України судом розглядаються заяви, в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, доказів. Крім того, відповідно до вимог ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

У відповідності до вимог ст. 131 ЦПК України, саме на сторін у справі покладаються зобов"язання надати свої докази суду. Отже, судом встановлено, що законні підстави для задоволення заяви відсутні, відсутня жодна із підстав для скасування заочного рішення, визначених ст. 232 ЦПК України.

Так, відповідач належним чином повідомлений судом про час та місце розгляду справи, проте не з'явився в судові засідання й не повідомив про причини неявки з неповажних причин; докази, на які відповідач посилається не мають істотного значення для правильного вирішення справи, та не можуть вплинути на ухвалене заочне рішення.

За таких підстав заява є необґрунтованою і підлягає залишенню без задоволення.

На підставі вищевикладеного та, керуючись ст. ст. 5, 6, 10, 11, 60, 73, 208, 209, 212-215, 218, 224, 228, 231, 232, 293, 294 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву відповідача ФОП ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення суду від 29 червня 2016 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до Фізичної особи підприємця ОСОБА_3 про захист прав споживачів, залишити без задоволення .

Ухвала про залишення заяви відповідача про перегляд заочного рішення без задоволення набуває чинності з моменту її проголошення та не підлягає оскарженню.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк, протягом якого розглядається заява, не включається до строку на апеляційне оскарження рішення.

Копію ухвали суду представнику позивача вручити в судовому засіданні, відповідачу невідкладно направити рекомендованою поштою до відома.

СУДДЯ Л.К. ЛЕОНТЮК