печерський районний суд міста києва
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 листопада 2016 року Печерський районний суд м.Києва

в складі головуючого судді Остапчук Т.В.

при секретарі Медведевій М.Г.

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АЙ ТІ ФІНАНС" до ОСОБА_1 про захист ділової репутації та спростування недостовірної інформації,

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю "АЙ ТІ ФІНАНС" звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про захист ділової репутації та спростування недостовірної інформації та просить визнати інформацію про Товариство з обмеженою відповідальністю «Ай Ті Фінанс», поширену через сторінку Інтернет порталу новин Цензор.НЕТ (http://censor.net.ua) ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_1 у статті під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_1» стосовно: - участі TOB «Ай Ті Фінанс» у корупційних схемах, пов'язаних з грошовими операціями

на тимчасово окупованих територіях; розміщення терміналів та ведення незаконної господарської діяльності на тимчасово окупованих територіях; ухилення від сплати податків;

недостовірною та такою, що порушує особисте немайнове право ТОВ «Ай Ті Фінанс» на недоторканність ділової репутації.

Зобов'язати ОСОБА_1 у семиденний строк з дня набрання рішенням суду законної сили недостовірну інформацію про Товариство з обмеженою відповідальністю «Ай Ті Фінанс» аналогічним способом, шляхом поширення через мережу Інтернет, а саме через сторінку Інтернет порталу новин Цензор.НЕТ (http://censor.net.ua) інформації наступного змісту:«СПРОСТУВАННЯ.Я, ОСОБА_1 спростовую недостовірну інформацію, поширену ІНФОРМАЦІЯ_2 року через сторінку Інтернет порталу новин Цензор.НЕТ (http://censor.net.ua) у моєму блозі у статті під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_1» щодо участі ТОВ «Ай Ті Фінанс» у корупційних схемах, пов'язаних з грошовими операціями на тимчасово окупованій території; розміщення терміналів га ведення незаконної господарської діяльності на тимчасово окупованих територіях та ухилення від сплати податків.Визнаю, що ТОВ «Ай Ті Фінанс» не брало участі у корупційних схемах, пов'язаних з грошовими операціями на тимчасово окупованій території; не розміщує своїх терміналів та не проводить незаконну господарську діяльність на тимчасово окупованих територіях та не ухиляється від сплати податків.»

Вказані відомості підтверджують поширення Відповідачем інформації, яка є завідомо неправдивою у відношенні Позивача та посягає на його ділову репутацію. В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 позов підтримала , просила задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_3 проти позову заперечувала , надала письмові заперечення.

Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, приходить до слідуючого.

Конституція України визнає честь і гідність людини найвищою соціальною цінністю та що кожен має право на повагу до його гідності (ст. ст. 3, 28).

Разом із цим Конституцією України гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань.

Кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір.

Здійснення цих прав може бути обмежене законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров'я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя (ст. 34 Конституції України).

За правилами ст.ст. 297, 299 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі, на недоторканість своєї ділової репутації, а також право на спростування недостовірної інформації та право на відповідь.

Разом з тим, згідно ст. 1 Закону України «Про інформацію» під інформацією слід розуміти документовані або публічно оголошені відомості про події та явища, що відбуваються у суспільстві, державі та навколишньому природному середовищі.

Відповідно до положень п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України №1 від 27 лютого 2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право.

Відповідно до ст. 40 Конституції України, усі мають право направляти індивідуальні ективні письмові звернення або особисто звертатись до органів державної влади,органів

місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов'язані розглянути звернення і дати обгрунтовану відповідь у встановлений законом строк.

В абз.2 п.16 Постанова Пленуму ВСУ зазначено, що суди повинні мати на увазі, що у випадку коли особа звертається до зазначених у статті 40 Конституції України органів та шх осіб із заявою, в якій міститься та чи інша інформація, і в разі, якщо цей орган компетентний перевірити таку інформацію та надати відповідь, проте в ході перевірки інформація не знайшла свого підтвердження, вказана обставина не може сама по собі підставою для задоволення позову, оскільки у такому випадку мала місце реалізація конституційного права, передбаченого статтею 40 Конституції, а не поширення недостовірної інформації.

В судовому засіданні представник відповідача вказувала , що під час виконання депутатських повноважень, Відповідачу , як народному депутату України стала відома інформація щодо можливих порушень вимог чинного законодавства України з боку низки фінансових установ, а також бездіяльності Національного банку України щодо припинення порушень у їх діяльності, що у свою чергу, могло призвести до фінансування незаконних збройних формувань.

Позивач у вимагає визнати інформацію поширену про Товариство через сторінку Інтернет порталу новин Цензор.НЕТ (http:// censor.net.ua) ІНФОРМАЦІЯ_2 року у статті під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_1» недостовірною та такою, що порушує особисте немайнове право ТОВ «Ай Ті Фінанс» на недоторканність ділової репутації, а саме щодо участі TOB «Ай Ті Фінанс» у корупційних схемах, пов'язаних з грошовими операціями на тимчасово окупованих територіях; розміщення терміналів та ведення незаконної господарської діяльності на тимчасово окупованих територіях; ухилення від сплати податків;

Відповідно до статті 16 Закону України «Про статус народного депутата України», народний депутат має право на депутатське звернення до органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб, керівників підприємств, установ і організацій, незалежно від форм власності та підпорядкування, об'єднань громадян з питань, пов'язаних з депутатською діяльністю, і брати участь у розгляді порушених ним питань.

Встановлено , що з метою виконання депутатських повноважень та перевірки отриманої інформації, Відповідачем неодноразово направлялись депутатські звернення до відповідних компетентних органів з метою її перевірки та у разі, виявлення порушень вжиття заходів реагування.

05.10.2015 року, Відповідачем у відповідь на депутатське звернення було отримано лист від Національного банку України з повідомленням, про те що за інформацією, отриманою від ТОВ «АйТіФінанс», у відповідь на письмову вимогу НБУ про усунення порушень, мали місце факти здійснення діяльності на тимчасово окупованій території. При цьому,ТОВ «АйТіФінанс» повідомило про те, що не мало можливості здійснювати контроль за місцезнаходженням програмно-технічних комплексів обслуговування , так як не є їх власником.

Позивач відзначає, що ним у зв'язку з прийняттям НБУ постанови №466 від 06.08.2014 року «Про призупинення здійснення фінансових операцій» було відключено від своєї платіжної системи всі ПТКС, за допомогою яких приймаються кошти, що знаходяться на територіях, тимчасово непідконтрольних Україні.

Крім того, на початку вересня 2015 року Відповідачу при здійсненні депутатської діяльності стало відомо, що слідчим відділом Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 000234, розпочатому 04.07.2014 за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 258-5 КК України (Фінансування тероризму) та, зокрема, даним провадженням досліджуються надання протиправних фінансових послуг фізичними особами-підприємцями, які являються дилерами ТОВ «АйТіФінанс».

Листом Служби безпеки України у відповідь на депутатське звернення СБУ було зазначено, що в рамках даного досудового розслідування лише у червні 2015 року було заблоковано роботу електронної платіжної системи«24NONSTOP», власником якої є ТОВ «АйТіФінанс», та відключено від неї понад 250 терміналів, що функціонували на тимчасово окупованих територіях Донецької та Луганської областей.

Відповідачем здійснювалися і інші заходи реагування, в межах наданих законом повноважень, для перевірки інформації про продовження активної роботи терміналів «24 non-stop», що обслуговуються та реєструються ТОВ «АйТіФінанс», на території непідконтрольній Україні Донецької області.

2 жовтня 2015 р. Відповідачем було направлене депутатське звернення № ДК-013262 до ПРаТ «МТС Україна» для отримання інформації , оскільки 30 вересня 2015 р. о 10 год.36 хв. за допомогою терміналу самообслуговування у селі Макіївка на 114 кілометрі траси Слов'янськ-Донецьк- Маріуполь (ТЦ "Ашан») на суму 44 грн. 00 коп. було поповнено рахунок мобільного телефону за номером 099-232-76-23, який використовується для функціонування антикорупційної «гарячої лінії» МДО «Депутатський контроль».На чеку на дану операцію не було зазначено контактного номеру служби підтримки компанії, яка обслуговувала здійснення платежу, та жодних інших реквізитів, за допомогою яких можливо встановити фінансову установу, що здійснювала обслуговування (переказ) коштів через термінал.

27 жовтня 2015 р. від ПРаТ «МТС Україна» отримано відповідь вх. № 013784 про те, що зарахування коштів відбулось через фінансову компанію ТОВ «ГлобалМані»

На сайті ТОВ «ГлобалМані» (https://globalmoney.ua/business/svstem/about/) зазначено, що серед учасників Платіжної системи«ГлобалМані» є ТОВ«АйТіФінанс».

Згідно даних з офіційного сайту платіжної системи «24NONSTOP» (http://24nonstop.com.ua/), її термінали обслуговуються та реєструються ТОВ«АйТіФінанс».

У відповідача були підстави вважати, що компанією яка обслуговувала зазначений вище переказ є позивач, а проведення таких операцій загалом може призвести до того, що кошти через термінали, розміщені на непідконтрольній Україні території, будуть спрямовані до незаконних збройних формувань.

Оскільки звіти до НБУ та фіскальні органи України про проведені операції на території т.зв. ДНР не подаються, у відповідача виникли підозри щодо ймовірного ухилення від сплати податків.

Про що ним вказано у оспорюваному твердженні «Є й інша версія: таким чином компанія «всього лише» ухиляється від сплати податків, адже звіти до фіскальних органів про діяльність у тому ж Донецьку не подаються».

Твердження відповідача «По суті, це фінансування тероризму, яке веде до розмивання українського суверенітету» є узагальненою оцінкою дій, сформованою у результаті здійснення депутатських повноважень та містить оціночне судження, за висловлення яких відповідно статті 30 Закону України «Про інформацію» ніхто не може бути притягнутий до відповідальності.

З метою перевірки зазначених обставин та недопущення негативних наслідків, які можуть вчинити вкрай небезпечний вплив на державу, її безпеку та інтереси, на ім'я Голови Служби безпеки України було направлене відповідне депутатське звернення.

Таким чином, враховуючи все вищевикладене та покладення на Відповідача , як на народного депутата України, обов'язку дбати про благо і добробут Українського народу, усі вжиті заходи реагування і, зокрема, повідомлення, розміщене в засобах масової інформації, було направлене виключно на привернення уваги відповідних державних органів на необхідність перевірки вкрай важливої для національної безпеки інформації, щоб, як і зазначено в етапі, «пересвідчитися, що жодна фінансова установа не використовує події на Сході для власного збагачення».

З аналізу змісту позовної заяви, а також викладеної вище інформації, яка була встановлена та отримана під час здійснення Відповідачем депутатських повноважень, можна прийти до висновку, що оспорюванні Позивачами висловлювання, містять судження та погляди, сформовані в результаті виконання депутатських обов'язків та оцінки отриманої інформації.

Відповідно до п.16 Постанови Пленуму ВСУ, що у випадку звернення особи з заявою до правоохоронних органів слід враховувати висновки, викладені у Рішенні Конституційного Суду України від 10.04.2003 №8-рп/2003 (справа про поширення відомостей).

Відповідно до абз.5 п.З Рішення КСУ, Конституційний Суд України вважає, що звернення громадян до правоохоронного органу, що містять певні відомості про недодержання посадовими або службовими особами, передаються чи повідомляються не зметою доведення таких відомостей до громадськості чи окремих громадян, а з метою їх перевірки уповноваженими на це законом іншими посадовими особами. Тому такі звернення не можуть вважатися поширенням відомостей, які порочать честь, гідність чи ділову репутацію або завдають шкоди інтересам посадової чи службової особи правоохоронного органу.

Відповідно до абз.7-9 Рішення КСУ, наявність у зверненнях до правоохоронного органу завідомо неправдивих відомостей тягне за собою дисциплінарну, цивільно-правову, адміністративну або кримінальну відповідальність згідно з законодавством України.

В резолютивній частини Рішення КСУ робиться висновки про те, що викладення у листах, заявах, скаргах до правоохоронного органу відомостей особою, на думку якої посадовими чи службовими особами цього органу при виконанні функціональних обов»язків порушено її право, нее може вважатись поширенням відомостей, які порочать честь, гідність чи ділову репутацію або завдають шкоди інтересам осіб.

Як зазначено у рішенні Європейського суду у справі «Салов проти України» «сама стаття 10 Європейської конвенції не забороняє обговорення або поширення отриманої інформації, навіть якщо виникають серйозні сумніви щодо її вірогідності».

Встановлено , що рішенням Національного банку України № 651 від 30 грудня 2015 року було зупинено надання послуг з переказу коштів у внутрішньодержавній платіжній системі 24NonStop. платіжною організацією якої є ТОВ «АйТіФінанс», за порушення законодавства України з питань діяльності платіжних систем.

В судовому засіданні встановлено , що відповідачем реалізовувались надані Конституцією України та Законом України «Про статус народного депутата України» права і обов'язки, а не поширення недостовірної інформації.

За таких обставин, така інформація не може бути судом визнана як недостовірна інформація відповідно до положень п. 16 Постанови Пленуму Верховного Суду України №1 від 27 лютого 2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи».

Відповідно до ст. 11 ЦПК України розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Враховуючи встановлені обставини та вимоги закону суд не вбачає підстав для задоволення позову.

У зв'язку з цим, відповідно до ст. 88 ЦПК України судові витрати, понесені позивачем йому не відшкодовуються.

На підставі викладеного та керуючись ст. 297, 277 ЦК України, ст. 1, 30 Закону України «Про інформацію», ст. 10, 15, 88, 57, 60, 209, 212-215 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "АЙ ТІ ФІНАНС" до ОСОБА_1 про захист ділової репутації та спростування недостовірної інформації залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м.Києва через Печерський районний суд м.Києва протягом десяти днів з дня проголошення.

Суддя Остапчук Т.В.