Номер провадження 2/754/4841/16
Справа №754/9722/16-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2016 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - ЛІСОВСЬКОЇ О.В.

за участю секретаря - Макас Л.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради, третя особа: П"ятнадцята Київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за законом, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом до відповідача про визнання права власності на спадкове майно, мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер їх батько - ОСОБА_3. Після смерті батька відкрилась спадщина на спадкове майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1. Позивачі звернулися до державного нотаріуса П"ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини після смерті батька, але під час оформлення з′ясувалось, що він за життя не встиг зареєструвати право власності на квартиру в органах БТІ і оформити всі необхідні документи, хоча була членом ЖБК "Промбудівельник-7". Державний нотаріус відмовила їм у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, а тому позивачі звертається до суду з даним позовом, в якому просять визнати за кожним з них право власності по ? частині квартири АДРЕСА_1 у порядку спадкування після померлого ОСОБА_3

У судовому засіданні позивач ОСОБА_2 повністю підтримав позовні вимоги, просив їх задовольнити у повному обсязі.

Позивачка ОСОБА_1 у судове засідання не з"явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, у своїй заяві просить розглядати справу в її відсутність. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності позивачки, за наявних у справі матеріалів.

Представник відповідача - Київської міської ради - у судове засідання не з′явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав суду письмові пояснення, в яких також просив розглядати справу в його відсутність. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутність представника відповідача, за наявних у справі матеріалів.

Представник третьої особи у судове засідання не з"явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, у своєму листі просить розглядати справу в його відсутність. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника третьої особи, за наявних у справі матеріалів.

Вислухавши пояснення позивача, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 підлягають задоволенню у повному обсязі з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивачів ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть.

Померлий був постійно зареєстрований та проживав у АДРЕСА_1, що знаходиться у будинку, що належить ЖБК "Промбудівельник-7".

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є рідними дітьми померлого ОСОБА_3, що підтверджується їх свідоцтвами про народження.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на спадкове майно, а саме квартиру АДРЕСА_1, що належить на праві власності померлому та знаходиться у будинку ЖБК "Промбудівельник-7".

Спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_3 є його рідні діти - позивачі по справі.

Після смерті батька у встановлений законом строк позивачі звернулися до державного нотаріуса П"ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлого батька, але при оформленні документів з′ясувалось, що під час життя ОСОБА_3 не оформив правовстановлюючі документи на вказану квартиру, хоча був її власником і членом ЖБК "Промбудівельник-7", у зв"язку з чим державним нотаріусом було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Як встановлено при розгляді справи, спірна квартира АДРЕСА_1 була придбана померлим ОСОБА_3 шляхом вступу до кооперативу "Промбудівельник-7" та внесення пайових внесків, що підтверджується відповідною довідкою ЖБК. Членом ЖБК був померлий ОСОБА_3, але при житті він не оформив право власності на вказану квартиру.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її, як це передбачено ч. 1 ст. 1268 ЦК України.

Враховуючи вищевикладене та вимоги діючого законодавства, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 підлягають задоволенню у повному обсязі, оскільки факт належності спірної квартири померлому знайшов своє підтвердження у судовому засіданні, квартира була придбана померлим шляхом вступу до кооперативу, пайовий внесок був сплачений у повному обсязі, а тому позов є підставним та обґрунтованим.

На підставі викладеного, керуючись ст. 10, 15, 60, 88, 212-215 ЦПК України, ст. 328, 1268 ЦК України, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради, третя особа: П"ятнадцята Київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за законом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1, у порядку спадкування за законом після померлого ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1, у порядку спадкування за законом після померлого ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Деснянський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня проголошення.

Головуючий: