Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/2432/16-ц

Номер провадження: 2/511/1054/16

"16" листопада 2016 р. Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді- Бобровська І. В.

при секретарі Шкарпицькій В.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Роздільна Одеської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 районної державної адміністрації про стягнення заборгованості по заробітній платі, компенсації за затримку розрахунку та моральної шкоди,

встановив:

01.11.2016 року ОСОБА_1 звернулась до Роздільнянського районного суду Одеської області з даним позовом та просить суд стягнути з відповідача на її користь заборгованість по заробітній платі в сумі 9760,15 грн.; моральну шкоду в сумі 15000,00 грн.; компенсацію за затримку розрахунку у розмірі середнього заробітку позивача по день фактичного розрахунку.

Ухвалою суду від 02.11.2016р. провадження по справі відкрито.

Суд вважає, що провадження по справі відкрито помилково і підлягає закриттю з наступних підстав.

Позивачка ОСОБА_1 та представники відповідача ОСОБА_2 РДА ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не заперечували проти того, що вказаний спір не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до ст.205 ч.1 п.1 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження по справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Згідно до пункту 1 частини першої статті 3 КАС України справа адміністративної юрисдикції це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Пунктом 2 частини 2 статті 17 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема, на спори з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Відповідно до п. 15 ч. 1 ст. 3 КАС України публічна служба - це діяльність на державних політичних посадах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, дипломатична служба, інша державна служба, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування. З наведеного випливає, що будь-яка державна служба є публічною службою. Базовим (загальним) законом, що регулює суспільні відносини, які охоплюють діяльність держави щодо створення правових, організаційних, економічних та соціальних умов реалізації громадянами України права про державну службу є Закон України "Про державну службу". Згідно з вимогами ст. 9 цього Закону, правовий статус окремих категорій державних службовців регулюється Конституцією та спеціальними законами. Відносини публічної служби характеризуються спеціальною, відмінною від трудових відносин, процедурою призначення та звільнення з роботи особи, яка перебуває на публічній службі та проходження публічної служби.

З наведеного випливає, що будь-яка державна служба є публічною службою.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

У п. 2 постанови пленуму Вищого адміністративного суду України від 20 травня 2013 року N 8 "Про окремі питання юрисдикції адміністративних судів" зазначається, що за змістом частини другої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України від 6 липня 2005 року N 2747-IV (далі - КАС України) юрисдикція адміністративних судів поширюється на всі публічно-правові спори, крім спорів, для яких законом встановлений інший порядок судового вирішення. Законодавство не містить визначення терміна "публічно-правовий спір". Для розгляду спору адміністративним судом необхідно встановити його публічно-правовий зміст (характер). Для з'ясування характеру спору суди повинні враховувати, що протилежним за змістом є приватноправовий спір. Це означає, що в основі розмежування спорів лежить поділ права на публічне та приватне. Вирішуючи питання про віднесення норми до публічного права, а спору до публічно-правового, суди повинні враховувати загальнотеоретичні та законодавчі критерії. Так, за змістом пункту 1 частини першої статті 3 КАС України у публічно-правовому спорі, як правило, хоча б однією стороною є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень. Суди повинні звертати увагу на те, що спір набуває ознак публічно-правового за умов не лише наявності серед суб'єктів спору публічного органу чи посадової особи, а й здійснення ним (ними) у цих відносинах владних управлінських функцій. Для цілей і завдань адміністративного судочинства владну управлінську функцію необхідно розуміти як діяльність усіх суб'єктів владних повноважень з виконання покладених на них Конституцією чи законами України завдань.

Пунктом 27 Пленуму ВАСУ № 8 від 20.05.2013 року «Про окремі питання юрисдикції адміністративних судів» встановлено, що вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю субєкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів субєктів публічно-правових відносин, розглядаються адміністративними судами, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Повязаними з вимогами про стягнення заробітної плати слід вважати вимоги про відшкодування шкоди, завданої саме невиплатою заробітної плати (грошового утримання).

Суди повинні мати на увазі, що позовна вимога публічних службовців про стягнення заробітної плати (грошового утримання) за час вимушеного прогулу або виконання нижче оплачуваної роботи у звязку з незаконним звільненням або переведенням, у тому числі в разі, коли її заявлено окремо від вимоги про поновлення на роботі, підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, оскільки стосується проходження особою публічної служби.

Судом встановлено, що позивачка працювала на посаді головного спеціаліста відділу житлового комунального господарства ОСОБА_2 РДА, і відносилась до категорії державних службовців, умови проходження служби та оплати праці позивача регулювались , зокрема, Законом України «Про державну службу».

ОСОБА_2 районна державна адміністрація є органом виконавчої влади, і, відповідно, суб'єктом владних повноважень у розумінні положень КАС України, а посада, на якій працювала позивачки і при звільненні з якої у сторін виник спір з приводу заборгованості по заробітній платі, належить до публічної служби, визначеної цим Кодексом.

Таким чином, спори, які виникають з приводу прийняття, проходження і звільнення з публічної служби, зокрема, і про стягнення заборгованості по заробітній платі, і повязана з нею вимога щодо відшкодування моральної шкоди, не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, а відносяться до компетенції адміністративного суду.

Керуючись ст. 205 ч.1 п.1 ЦПК України , суд -

ухвалив:

Провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 районної державної адміністрації про стягнення заборгованості по заробітній платі, компенсації за затримку розрахунку та моральної шкоди, - закрити.

Розяснити позивачу його право на звернення за вирішенням вказаного спору до адміністративного суду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Одеської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: ОСОБА_5

З оригіналом згідно.

Рішення набрало законної сили _____ ________ 2014 року

Суддя ______________ І. В. Бобровська

Оригінал рішення знаходиться в суді

у справі за _______________,

провадження _______________

Голова Роздільнянського районного суду

Одеської області ___________________ ОСОБА_6