Дата документу 27.09.2016
ЄУ № 420/1355/14-ц
Провадження №2-п/420/10/16
УХВАЛА

27 вересня 2016 року Новопсковський районний суд Луганської області у складі: головуючого судді Тарасова Д.С.

за участю секретаря Колесник Г.О.

позивача ОСОБА_1, представника позивача ОСОБА_2, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Новопсков заяву ОСОБА_3 про поновлення строку звернення з заявою про перегляд та скасування заочного рішення у цивільній справі ЄУ № 420/1355/14-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернулась до Новопсковського районного суду Луганської області з заявою, в якій просить поновити строк звернення з заявою про перегляд та скасування заочного рішення по цивільній справі ЄУ№ 420/1355/14-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу.

Представником відповідача ОСОБА_3 до суду подано заяву в порядку ст. 20 ЦПК України про відвід судді Новопсковського районного суду Луганської області Тарасова Д.С., у зв'язку з обставинами, які викликають сумніви в його об'єктивності та неупередженості.

Заяву про відвід обґрунтовує тим, що суддя Тарасов Д.С. прийняв заочне рішення по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу використовуючи принципи прийняття заочного рішення як корупційну схему. Після подання позовної заяви від 11.11.2014 року позивач ОСОБА_1 жодної заяви за своїм підписом не надавав і не надсилав, але в журналах судових засідань від 24.02.2015р. та 26.03.2015р. написано, що позивач надав заяву про розгляд справи без його участі. Заява ОСОБА_1 від 09.04.2015р. подана саме в день проведення заключного слухання, але в ній говориться про неможливість прибуття в судове засідання та мова йде про розгляд справи у його відсутності, але згоди на заочне рішення не надано. Також, при порівнянні підписів ОСОБА_1 видно, що на заяві хтось намагався відтворити його. З поштового відправлення, яке нібито свідчить про отримання відповідачем листа з заочним рішенням витікає наступне: супровідний лист містить адресу ОСОБА_4 АДРЕСА_1 але в повідомленні про вручення зазначено зовсім інша адреса - АДРЕСА_2 але саме на підставі цього поштового вручення суддя прийняв рішення про те, що заочне рішення вступило в законну силу. Замовлення оголошення в газеті також зроблено виключно по ініціативі судді, тому що клопотання про розміщення оголошення у газеті з боку позивача не надавалось. При проведенні судового слухання 02.09.2016 року суддя знов порушив законодавство, а саме: при переліку письмових доказів у справі з'явились документи, надані позивачем, а саме: акт Червоножовтневої сільської ради, пояснення депутата ОСОБА_5, копія свідоцтва про шлюб позивача з іншою жінкою. Вона не чула, щоб позивач або його представник заявляли клопотання про долучення цих документів. До того ж їй, як представнику відповідача копії цих документів не було надано.

Представник відповідача до судового засідання не з'явилась, до суду надійшла заява про розгляд справи у відсутності відповідача та її представника.

Представник відповідача заперечувала проти задоволення заяви про відвід судді.

Відповідач в судовому засіданні також заперечував проти задоволення заяви про відвід судді та пояснив, що заяву від 09.04.2015 року віддавав діловоду суду за кілька днів до проведення судового засідання, оголошення в газеті про виклик відповідача розміщував та оплачував особисто, а також дав згоду на заочний розгляд справи. Звернувшись до канцелярії суду для отримання копії заочного рішення, йому пояснили, що рішення не набрало законної сили, оскільки відповідач за зазначеною адресою не проживає, тому він повідомив нову адресу ОСОБА_4 за якою вона мешкає. Що стосується долучених до матеріалів справи документів, а саме: відповіді з сільської ради від 29.08.2016р. №163, пояснення депутата ОСОБА_6 та копії свідоцтва про шлюб, то вони разом з заявою про їх долученя були сдані ним до канцелярії суду 31 серпня 2016 року.

Розглядаючи дану заяву, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 20 ЦПК України суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) під час попереднього вирішення цієї справи він брав участь у процесі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, секретар судового засідання; 2) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 3) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших осіб, які беруть участь у справі; 4) якщо є інші обставини, які викликають сумнів в об'єктивності та неупередженості судді; 5) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи, встановлений частиною третьою статті 11-1 цього Кодексу.

Частиною 3 ст. 23 ЦПК України передбачено, що відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим до початку з'ясування обставин у справі та перевірки їх доказами. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) стало відомо після початку з'ясування обставин у справі та перевірки їх доказами.

Відповідно до п. 1.1. Бангалорських принципів поведінки судді суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від будь-якого стороннього впливу, спонукань, тисків, погроз або втручання, прямого чи опосередкованого, здійснюваного з будь-якої сторони та маючого на меті будь-які цілі.

Згідно ст. 15 Кодексу суддівської етики неупереджений розгляд справ є основним обов'язком судді.

Неупередженість є необхідною умовою виконанням суддею своїх обов'язків.

При розгляді заяви про відвід судом врахована позиція Європейського суду з прав людини, викладена в рішенні «Білуха проти України» від 09.11.2006, заява № 33949/02, п.п. 47-55, ECHR 2006 «наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатися за суб'єктивним та об'єктивним критеріями. Відповідно до суб'єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об'єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. Стосовно суб'єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об'єктивного критерію слід визначити, … що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об'єктивно обґрунтованими. 3 огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, «правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться». Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві».

Жодний факт, яким створюється навіть підозра у втручанні у процес правосуддя, не повинен мати місця.

Сам факт недовіри особи може створити враження необ'єктивності та неупередженості судді в розгляді даної справи, а відтак в майбутньому стане причиною недовіри до об'єктивності, справедливості, неупередженості та законності судового рішення у цій справі і сумніву щодо реалізації права на справедливий судовий розгляд.

В судовому засіданні встановлено, що працівниками апарату суду позивачу було роз'яснено, про можливість винесення заочного рішення та необхідність виклику відповідача в судове засідання через оголошення в газеті, на що позивачем була дана згода та розміщено і оплачено оголошення в газеті про виклик відповідача.

Відповідно до позовної заяви про розірвання шлюбу відповідач просив розглядати справу без його участі, що свідчить про те що позивачем з самого початку була надана згода на проведення судових засідань без його участі.

Що стосується рекомендованого повідомлення з іншою адресою ніж та що зазначена в супровідному листі, то позивач звертався до канцелярії суду для отримання копії рішення, що набрало законної сили, на що йому було повідомлено, що відповідач за адресою: АДРЕСА_1 не проживає, тому рішення не може набрати законної сили. Після чого, відповідач надав нову адресу за якою проживає відповідач ОСОБА_4 і на адресу: АДРЕСА_1 їй було направлено копію заочного рішення.

Як вбачається з матеріалів справи позивачем ОСОБА_1 було надано заяву, яка зареєстрована 31.08.2016 року за №7379/16, відповідно до якої він просить долучити до матеріалів справи відповідь з сільської ради від 29.08.2016р. №163, пояснення депутата ОСОБА_6 та копію свідоцтва про шлюб.

Таким чином, при розгляді заяви про відвід судом не встановлена наявність обставин, які б викликали сумніви в неупередженості судді Тарасова Д.С., а також щодо його особистої зацікавленості в розгляді даної цивільної справи.

Новопсковський районний суд Луганської області, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України.

Втім, з метою забезпечення права сторін на справедливий суд та виключення підстав для сумніву в об'єктивності та неупередженості судді Тарасова Д.С., заява представника відповідача про відвід судді Тарасова Д.С. підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 20, 23, 25, 210, 293 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву представника відповідача ОСОБА_3 про відвід судді Новопсковського районного суду Луганської області Тарасова Д.С. за заявою ОСОБА_3 про поновлення строку звернення з заявою про перегляд та скасування заочного рішення у цивільній справі ЄУ № 420/1355/14-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу задовольнити.

Дану справу передати до канцелярії Новопсковського районного суду Луганської області для визначення головуючого судді у справі, в порядку, встановленому частиною другою статті 11-1 Цивільного процесуального кодексу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: