№ провадження 2/646/2354/2016
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.12.2016 року м. Харків

Суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова Єжов В.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА ОСОБА_2 «ПРИВАТБАНК» про захист прав споживача фінансових послуг,

ВСТАНОВИВ:

08.12.2016 р. в провадження Червонозаводського районного суду надійшла вищезазначена позовна заява, в якій позивач просить на час дії Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» заборонити ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» стягувати, в тому числі шляхом реєстрації права власності за ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» чи будь-якими іншими фізичними чи юридичними особами, предмет іпотеки за Договором іпотеки № 2954 від 17.06.2005 р., а саме: недобудований житловий будинок з надвірними будівлями за адресою: м. Харків, вул. Басейна, б.155, зареєстрований на праві приватної власності за ОСОБА_1 на підставі Договору купівлі-продажу від 17.06.2005 р., посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3 за реєстром № 2951, до набрання чинності законом, який врегульовує питання особливостей погашення (урахування) курсової різниці, що виникає у бухгалтерському та/або податковому обліку кредиторів та позичальників, а також порядок списання пені та штрафів, які нараховуються (були нараховані) на таку основну суму заборгованості.

В обгрунтування несплати судового збору, позивач посилається на ст.22 ЗУ «Про захист прав споживачів».

Відповідно до вимог ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви. Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання. До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору, а також повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Перевіривши вказану позовну заяву встановлено, що вона не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

Враховуючи зазначене, судом встановлено недотримання позивачем вимог, передбачених ст. 119 Цивільного процесуального кодексу України, що відповідно до ч.1 ст.121 ЦПК України, має наслідком залишення судом позовної заяви без руху.

До позовної заяви не додано документу, що підтверджує сплату судового збору, відповідно до ст. 119 ЦПК України.

Позивач у позовній заяві посилається на ЗУ «Про захист прав споживачів», згідно якого в силу ст.22 цього закону, споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов'язані з порушенням їх прав. При цьому відсутні докази, того, що порушені права позивача, як споживача.

Частина 3 ст. 22 ЗУ «Про захист прав споживачів» дійсно передбачає звільнення споживачів від сплати судового збору за подання позовів, що пов'язані з порушенням їх прав.

З 01.09.2015 року набрав чинності ЗУ „Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору № 484 від 22.05. 2015 року, яким внесено зміни, зокрема, до ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», відповідно до якої споживачі не є особами, звільненими від сплати судового збору за подання позовів, що повязані з порушенням їх прав.

За загальним правилом, у разі наявності колізій між нормами законів, що мають однакову юридичну силу, застосуванню підлягає той із них, який прийнято пізніше. Вказане положення закріплене у третьому абзаці п.2 Постанови Пленуму ВСУ «Про судове рішення у цивільній справі» від 18.12.2009 року N 14.

Проте, вирішуючи питання колізії норм щодо сплати судового збору в справах зазначеної категорії, зокрема, ст. 22 ЗУ «Про захист прав споживачів» та ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» слід виходити з того, що саме ЗУ «Про судовий збір», як спеціальним законом, визначені правові засади справляння судового збору та звільнення від сплати судового збору.

Крім того, що ЗУ «Про судовий збір» є спеціальним правовим актом, що регулює питання сплати судового збору, цей Закон (в редакції, що діє з 01.09.2015 року) ще є й таким, що прийнятий у часі пізніше, порівняно з нормою ст. 22 ЗУ „Про захист прав споживачів".

Статтею 5 ЗУ «Про судовий збір» звільнення від сплати судового збору, до якого позивачі по справам про захист прав споживача не відноситься, а тому позивач повинен сплачувати судовий збір при подачі даної позовної заяви до суду.

Відповідно до статті 4 ЗУ "Про судовий збір", за подання фізичною особою позовної заяви, що має немайновий характер, судовий збір сплачується за ставкою 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, позовної заява про відшкодування моральної шкоди 1,5 відсотків ціни позову, але не меньше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру окремо.

Враховуючи наведене, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір» та надіслати на адресу суду оригінали квитанції про сплату.

На підставі викладеного, позовну заяву слід залишити без руху відповідно до ст. 121 ЦПК України і надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків позовної заяви протягом 5-ти днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст. ст.119,121 ЦПК України, ЗУ «Про судовий збір», ст. 121 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА ОСОБА_2 «ПРИВАТБАНК» про захист прав споживача фінансових послуг - залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення вищевказаних недоліків п'ять днів з моменту отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути заявнику.

Ухвала в частині сплати судового збору підлягає оскарженню в апеляційному порядку до Апеляційного суду Харківській області через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В.А. Єжов