_____________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/520/5473/16
УХВАЛА

про залишення позову без руху та усунення недоліків

09.11.2016 року суддя Київського районного суду м. Одеси Куриленко О.М., розглянувши матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Державного нотаріуса Третьої одеської державної нотаріальної контори Головного територіального управління юстиції в Одеській області ОСОБА_2, про визнання незаконними дій, скасування постанови та визнання дійсним договору купівлі-продажу,

В С Т А Н О В И В :

08.11.2016 року позивач звернувся до суду з позовом та просить ухвалити рішення, яким: визнати незаконними дії державного нотаріуса Третьої одеської державної нотаріальної контори Головного територіального управління юстиції в Одеській області ОСОБА_2 щодо відмови ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину; скасувати постанову № 4792/02-31 від 01.11.2016 року державного нотаріуса Третьої одеської державної нотаріальної контори Головного територіального управління юстиції в Одеській області ОСОБА_2 про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину ОСОБА_1; визнати дійсним договір № 2106/97 від 19.12.1997 року купівлі-продажу квартири у АДРЕСА_1.; стягнути судові витрати з відповідача.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Куриленко О.М.

Згідно до п.п.1, 8 Прикінцевих та перехідних положень Цивільно-процесуального кодексу України № 16-18-1У від 18 березня 2004 року скарги , заяви щодо нотаріальних дій чи відмови у їх вчиненні з 1 вересня 2005 року розглядаються за правилами позовного провадження, встановленого цим Кодексом

Підсудність розгляду справ про оскарження нотаріальних дій або відмову в їх вчиненні визначається главою 1 ЦПК України (ст.ст.109 114 ЦПК України)

Нотаріус здійснює нотаріальну діяльність згідно до ст. 13-1 Закону України «Про нотаріат» в межах нотаріального округу територіальної одиниці, в межах якого знаходиться державна нотаріальна контора, в якій працює державний нотаріус, або робоче місце (контора) приватного нотаріуса. Нотаріус не вправі здійснювати нотаріальну діяльність за межами свого нотаріального округу, за винятком заміщення інших нотаріусів у випадках, передбачених цим Законом

Згідно до ст. 41 Закону України «Про нотаріат» нотаріальні дії вчиняються в приміщенні державної нотаріальної контори, в державному нотаріальному архіві, приміщенні, яке є робочим місцем приватного нотаріуса, чи приміщенні органів місцевого самоврядування. В окремих випадках, коли громадянин не може з'явитися в зазначене приміщення, а також коли того вимагають особливості посвідчуваної угоди, нотаріальні дії можуть бути вчинені поза вказаними приміщеннями.

Відповідно позов про оскарження нотаріальної дії або відмови у її вчиненні, нотаріального акта подається з додержанням загальних правил підсудності до суду за місцем знаходження державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, приміщення, яке є робочим місцем приватного нотаріуса, органів місцевого самоврядування та іншого відповідного органу, до відання яких віднесено вчинення нотаріальних дій.

Враховуючи те, що місцем знаходження Третьої одеської державної нотаріальної контори є м. Одеса, вул.. Космонавтів 11а, що територіально відноситься до Київського району м. Одеси, правила підсудності не порушені.

Однак, суддя, дослідивши матеріали справи вважає, що позовну заяву слід залишити без руху, так як вона не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, а саме в повному обсязі не сплачений судовий збір, та не надано доказів від звільнення від його сплати.

Відповідно до ст. 119 ЦПК України позовна заява подається в письмовій формі. Позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 8 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2016 рік», встановлена у 2016 році мінімальна заробітна плата в місячному розмірі: з 1 січня - 1378 гривень.

Так позивач у своїй позовній заяві ставить три вимоги немайнового характеру, а Законом України «Про судовий збір» передбачені розміри ставок судового збору, так за подання до суду позовної заяви немайнового характеру передбачена сплата судового збору у розмірі 0, 4 % мінімальної заробітної плати, що становить 551, 20 гривень.

Згідно п. 10 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог загальною сумою всіх вимог.

Крім того ч. 3 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Вказане також регламентує і п. 12 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», згідно якого у випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Таким чином, враховуючи те, що позивач ставить дві вимоги немайнового характеру не сплачена сума судового збору становить 551, 20 х 3 = 1 653, 60 гривен.

Судовий збір треба перераховувати на розрахунковий рахунок: відкритий в банку ГУДКУ в Одеській області, ( Київського району м. Одеси)

Код отримувача : 23213460; Код банку 828011

№ доходного рахунку 0005

Код бюджетної класифікації: 22030001.

Окрім того, копію дублікату квитанції № 0.0.646943022.1 від 07.11.2016 року про сплату судового збору у розмір 551, 20 гривень суд не може враховувати як належний доказ сплати судового збору, так як в матеріалах справи повинен бути оригінал, а також вказана сума не зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України за реквізитами Київського районного суду м. Одеси.

Як зазначено в п. 14 Інструкції про порядок обчислення та справляння державного мита, затвердженого наказом Головної державної податкової інспекції України від 22.04.1993 року №15, при сплаті державного мита готівкою до документа, щодо якого вчинюється відповідна дія, додається оригінал квитанції кредитної установи, яка прийняла платіж.

Також у абз. 4 п. 26 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року за № 10, з урахуванням внесених змін і доповнень від 25 вересня 2015 року, зазначено, що відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Таким чином, для підтвердження сплати судового збору за одну вимогу немайнового характеру позивачу необхідно надати оригінал квитанції № 0.0.646943022.1 від 07.11.2016 року про сплату судового збору у розмірі 551, 20 гривень.

Також відповідно до частини другої статті 9 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI, суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України

Згідно абз. 2 п. 26 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року за № 10, з урахуванням внесених змін і доповнень від 25 вересня 2015 року, відповідно до частини другої статті 9 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір», суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У звязку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119-120 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави заяви залишення без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст. ст.119,121 ЦПК України суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державного нотаріуса Третьої одеської державної нотаріальної контори Головного територіального управління юстиції в Одеській області ОСОБА_2, про визнання незаконними дій, скасування постанови та визнання дійсним договору купівлі-продажу - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків до 28.11.2016 року, однак, не пізніше трьох днів з дня отримання копії даної ухвали.

Попередити, що у разі невиконання вимог суду у вказаний строк, заява буде вважатись неподаною та повернута позивачам.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня отримання її копії через Київський районний суд м. Одеси.

Суддя Куриленко О. М.