Справа № 755/1979/16-ц
У х в а л а

Іменем України

"02" лютого 2016 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України в особі Десятої київської державної нотаріальної контори про визнання часток у спільній сумісній власності, -

В С Т А Н О В И В:

До суду звернувся позивач ОСОБА_1 з позовом, в якому просить суд: визначити за померлою ОСОБА_2 ? частки в праві спільної сумісної власності на квартиру номер АДРЕСА_1, яка належала їй на підставі Договору міни, посвідченого 06.05.1998 року Бурлаченко С.Б., приватним нотаріусом Київського міського округу, зареєстрованого в реєстрі за №1828 та зареєстрованого у БТІ м. Києва 08.06.1998 рок за №5478; визначити за ОСОБА_1 ? частки в праві спільної сумісної власності на квартиру номер АДРЕСА_1, на підставі Договору міни, посвідченого 06.05.1998 року Бурлаченко С.Б., приватним нотаріусом Київського міського округу, зареєстрованого в реєстрі за №1828 та зареєстрованого у БТІ м. Києва 08.06.1998 рок за №5478.

В роз'ясненнях, які містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України N 2 від 12.06.2009 р. "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції" зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Розглянувши позовну заяву, вважаю, що вона не відповідає вимогам п. п. 3, 5, 6 ч. 2 ст. ст. 119 ЦПК України, виходячи з наступного.

Як убачається з матеріалів позову, позивачеві було відмовлено нотаріусом у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частку квартири АДРЕСА_1 після померлої ОСОБА_2 з підстав відсутності в документах на квартиру визначення частки спадкодавця за її життя.

Зі змісту ст. 357 ЦК України вбачається, що під терміном "визначення часток" законодавець розуміє визначення (встановлення) розміру частки співвласника у спільному сумісному майні.

Отже, в разі відмови нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, в цьому випадку спадкоємець має право звернутися до суду з позовом про визначення частки померлого спадкодавця в праві спільної сумісної власності, а не про визнання за спадкодавцем та іншими співвласниками права власності на ту частку майна, яка їм вже належить, чи за спадкоємцем - на частку майна в порядку спадкування.

Крім того, позовна заява не відповідає вимогам п. 2 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, оскільки відповідачами можуть бути фізичні та юридичні особи. Проте позивачем не конкретизовано, кого саме він визначає в позові в якості відповідача - Міністерство юстиції України чи нотаріальну контору.

У відповідності до статті 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119, 120, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави для залишення заяви без руху.

З огляду на викладене, відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, заява підлягає залишенню без руху, заявнику необхідно в п'ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути зазначені в ній недоліки. Для усунення недоліків позовної заяви надати в письмовому вигляді позовну заяву з чітко викладеними позовними вимогами у спосіб, що забезпечить поновлення прав позивача та у спосіб, передбачений законом та визначити у якості відповідача особу, яка має відповідати за таким позовом з урахуванням правовідносин, які є предметом даного позову.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України в особі Десятої київської державної нотаріальної контори про визнання часток у спільній сумісній власності - залишити без руху та запропонувати позивачу в п'ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вищезазначені недоліки.

У випадку неусунення недоліків, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя