Справа № 760/7451/16-ц
Провадження № 2/760/3813/16
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

24 травня 2016 року м. Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Шевченко Л. В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, Приватного підприємства «Благодійний фонд «Меценат», про звернення стягнення на предмет іпотеки,

в с т а н о в и в:

20.04.2016 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 (відповідач-1), ОСОБА_3 (відповідач-2), ПП «Благодійний фонд «Меценат» (відповідач-3) про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Ухвалою судді Солом'янського районного суду м. Києва від 25.04.2016 зазначена позовна заява залишена без руху з підстав її невідповідності вимогам, встановленим статтею 119 ЦПК.

Так, частина п'ята статті 119 ЦПК передбачає, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Позивач не додав документ, що підтверджує сплату судового збору, однак додав клопотання, у якому просив звільнити його від сплати судового збору або відстрочити його сплату, оскільки, перебуваючи останні 4,5 роки під вартою, не отримує заробітну плату та немає інших доходів.

На підставі вищезазначеного, позивач просив суд звільнити його від сплати судового збору або відстрочити його сплату до моменту ухвалення судом рішення у справі по суті заявлених вимог.

За правилами статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити сплату судового збору або звільнити від його сплати.

У задоволенні клопотання позивача про звільнення або відстрочення від сплати судового збору належить відмовити, оскільки обставини, на які він посилається, не свідчать про тяжкий майновий стан позивача та не є підставою для звільнення від сплати судового збору у розумінні Закону України «Про судовий збір».

Таким чином, позивачу належить сплатити судовий збір.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Ціна позову складає 7 644 172,01 грн. Таким чином, позивачу належить сплатити судовий збір у розмірі 6 890 грн. Реквізитами для сплати судового збору є: розрахунковий рахунок №0010, отримувач коштів УДКСУ у Солом'янському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, банк отримувача: ГУ ДК у м. Києві, код банку отримувача (МФО) 820019, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу:*;101;___________________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті). Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Солом'янський районний суд міста Києва.

Ухвалою від 25.04.2016 про залишення позовної заяви без руху позивачу було запропоновано усунути недоліки шляхом подання належного доказу сплати судового збору.

Строк для усунення недоліків був встановлений - три дні з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення позивач отримав вищезазначену ухвалу 05.05.2016. Отже строк для усунення недоліків закінчився 08.05.2016. Станом на день постановлення цієї ухвали позивач недоліки позовної заяви не усунув.

Частина друга статті 121 ЦПК передбачає «якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві».

Таким чином, позовну заяву належить визнати неподаною та повернути позивачеві.

Керуючись статтями 119, 121 ЦПК, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, Приватного підприємства «Благодійний фонд «Меценат», про звернення стягнення на предмет іпотеки вважати неподаною та повернути позивачеві.

Роз'яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через Солом'янський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Л. В. Шевченко