Справа №2-о-34/16
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10.02.2016 року суддя Солом'янського районного суду м. Києва Оксюта Т.Г. розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, -

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою судді Солом'янського районного суду м. Києва від 28.12.2015 року заявнику наданий строк для виправлення недоліків заяви терміном п'ять днів з моменту отримання копії ухвали, у зв'язку з тим, що відповідно до ст. 258 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено: який факт заявник просить встановити та з якою метою; причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; докази, що підтверджують факт.

До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

У відповідності до вказаних положень закону, заявнику необхідно додати до заяви довідку про неможливість відновлення втрачених документів.

Відповідно до ч. 4 ст. 235 ЦПК Українисправи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Отже, заявнику слід було визначити заінтересовану особу у вказаній справі.

Крім того, розділом ІV та ст. 258 ЦПК України не визначено, яка за формою та змістом має бути заява про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Єдиною статтею ЦПК України, яка визначає форму та зміст позовної заяви є стаття 119, яка визначає форму та зміст позовної заяви.

Оскільки в розділі ІV ЦПК України не визначено форму та зміст заяви, слід застосувати аналогію права на підставі ч. 8 ст. 8 ЦПК України, де передбачено наступне: якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відповідно до чинного законодавства України заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі: найменування позивача і відповідача, їх місце проживання або знаходження, поштовий індекс, номер засобів зв'язку, якщо такий відомий; зміст позовних вимог; чіткий виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначенням фактів та посиланням на докази, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування.

З урахуванням викладеного, заявнику необхідно було надати позовну заяву з усіма додатками до неї у відповідності до кількості осіб у справі з оригіналом квитанції про сплату судового збору, оскільки матеріали справи містять лише копії.

З матеріалів справи вбачається, що ухвала про виправлення недоліків від 28.12.2015 року заявником отримана 19.01.2016 року, представником заявника 16.01.2016 року та станом на 10.02.2016 року ними не виправлено недоліків викладених в ухвалі.

На підставі вищевикладеного прихожу до висновку, що заявник не виправила недоліків перелічених в ухвалі від 28.12.2015 року, а тому відповідно до ст.121 ЦПК України заява вважається неподаною та повинна бути повернута заявнику.

Керуючись ст. ст.119-121 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення - вважати неподаною та повернути заявнику.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Солом'янський районний суд м. Києва протягом п'яти днів з моменту її отримання шляхом подання апеляційної скарги.

Суддя