Справа № 635/5109/16-ц
Провадження № 2/635/2434/2016
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
07 листопада 2016 року
Харківський районний суд Харківської області в складі:
головуючого судді - Токарєвої Н.М.,
при секретарі - Браварець К.В.,
розглянув у відкритому судовому засіданні в сел. Покотилівка цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «ВСЕУКРАЇНСЬКИЙ ОСОБА_1» до ОСОБА_2 Станіславни про звернення стягнення на предмет іпотеки, -
Позивач обґрунтовує свої вимоги тим, що 14.12.2007р. між ПУБЛІЧНИМ АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ «ВСЕУКРАЇНСЬКИЙ ОСОБА_1» та ОСОБА_2 було укладено Кредитний договір № 107/07.
В забезпечення виконання зобовязання за Кредитним договором № 107/07 між Банком та Відповідачем 14.12.2007р. було укладено Іпотечний договір, посвідчений приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу ОСОБА_3 за реєстровим номером 3838.
Відповідач прийняв на себе зобов'язання щодо погашення суми заборгованості за кредитом, сплачувати проценти та комісію за користування кредитом.
Взятих на себе зобов'язань Відповідач не виконує, в звязку з чим виникла вищевказана заборгованість, в звязку з чим Позивач змушений звернутися до суду з позовом про звернення стягнення на предмет іпотеки.
Відповідач в судове засідання не зявився, про причини неявки суд не повідомив, хоча про час, день, місце розгляду справи повідомлена належним чином рекомендованою кореспонденцією (а.с.47, 55).
Представник позивача в судове засідання не зявився, але надав до суду заяву, згідно якої позовні вимоги банку підтримав в повному обсязі та просив суд їх задовольнити, не заперечував проти заочного розгляду справи (а.с.57).
З письмової згоди представника позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд дослідивши докази по справі дійшов висновку про доцільність задоволення позовних вимог позивача, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що 14.12.2007р. між ПУБЛІЧНИМ АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ «ВСЕУКРАЇНСЬКИЙ ОСОБА_1» та ОСОБА_2 Станіславною було укладено Кредитний договір № 107/07 (а.с.9-17).
Згідно пунктів 1.1. ОСОБА_4, Банк надав Позичальнику кредит на поточні потреби в розмірі 150000,00 доларів США, що складає в еквіваленті на національну валюту 757500,00грн. з кінцевим терміном повернення Кредиту - 14.12.2032р.
Відповідно до п. 2.4.2. ОСОБА_4 проценти та комісію за управління Кредитом Позичальник повинен сплачувати щомісячно в день повернення Кредиту відповідно до платежів, передбачених у Графіку погашення заборгованості зі кредитом, наведеному у Додатку № 1 цього ОСОБА_4 (а.с.18-23).
Згідно із п. 2.5.1. ОСОБА_4 Позичальник зобовязується не пізніше дати, встановленої в Графіку, поповнювати свій Поточний рахунок шляхом внесення готівкових коштів через касу Банку або безготівковим перерахуванням, сумі не меншій суми чергового погашення відповідної частини Кредиту, процентів та інших платежів, встановлених Графіком.
В забезпечення виконання зобовязання за Кредитним договором № 107/07 між Банком та Відповідачем 14.12.2007р. було укладено Іпотечний договір, посвідчений приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу ОСОБА_3 за реєстровим номером 3838 (а.с.24-29).
У звязку з посвідченням Іпотечного договору, 14.12.2007р. накладено заборону відчуження вищевказаного нерухомого майна до припинення іпотечного договору та зареєстровано в реєстрі для реєстрації заборон відчуження нерухомого майна за № 3839.
Згідно із п. 7.1. Іпотечного договору Іпотекодержатель набуває право на задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки у випадку, якщо у момент настання строку (терміну) виконання Зобовязань, вони не надані іпотекодавцем при укладенні цього договору, виявляться недостовірними та/або недійсними, у випадку невиконання та/або неналежного виконання зобовязання за Кредитним договором та цим договором, а також у інших випадках, передбачених Кредитним договором, цим договором та чинним законодавством України.
Пунктами 7.2., 7.3. вищевказаного Іпотечного договору встановлено, що звернено стягнення на предмет іпотеки здійснюється за вибором Іпотекодержателя на підставі: Рішення суду; Виконавчого напису нотаріуса; Переходу до Іпотекодержателя права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання зобовязання по Кредитному договору в порядку, встановленому ст. 37 Закону України «Про іпотеку»; Продаж Іпотекодержателем від свого імені Предмета Іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу в порядку, встановленому ст. 38 Закону України «Про іпотеку».
Пунктом 7.5. Іпотечного договору також передбачено, що Іпотекодержатель має право задовольнити свої вимоги у повному обсязі, що визначається на момент фактичного задоволення, за рахунок Предмета Іпотеки.
Відповідно до п. 2.7.1 ОСОБА_4 має право вимагати дострокового виконання Боргових зобовязань в цілому, або у визначеній частині у випадку невиконання Позичальником/Майновим поручителем та/або Поручителем своїх Боргових та інших зобовязань за цим договором та/або умов Іпотечного договору.
Позивач зі своєї сторони виконав договірні зобовязання за ОСОБА_4 в повному обсязі, а Відповідач від виконання зобовязань ухиляється.
Боржник порушив свої зобовязання щодо повернення кредитних коштів, сплати процентів за користування кредитом, а також плату за управління Кредиту, які передбачені п. 2.5 Кредитного договору.
Статтями 546 і 549 ЦК України визначено, що виконання зобовязань може забезпечуватися згідно з законом або договором неустойкою. Неустойкою (штрафом, пенею) визнається визначена законом або договором грошова сума, яку боржник повинен сплатити кредиторові в разі порушення боржником зобовязання. Відповідно до п. 4.5. Кредитного договору за несвоєчасне повернення кредиту та сплату відсотків Позичальник сплачує банку штраф у розмірі 20 відсотків від суми неповерненого кредиту та/або відсотків, плати за обслуговування кредиту.
Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).
Згідно статті 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, в тому числі: 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди.
Статтею 625 ЦК України визначено, що Боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Статтею 575 Цивільного кодексу України визначено, що іпотекою є застава нерухомого майна, що залишається у володінні заставодавця або третьої особи.
Відповідно до ст. 589 Цивільного кодексу України у разі невиконання зобовязання, забезпеченого заставою, заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави. За рахунок предмета застави заставодержатель має право задовольнити в повному обсязі свою вимогу, що визначена на момент фактичного задоволення, включаючи сплату процентів, неустойки, відшкодування збитків, завданих порушенням зобовязань, необхідних витрат на утримання заставленого майна, а також витрат, понесених у звязку із предявленням вимоги, якщо інше не встановлено договором.
Частиною 2 ст. 590 Цивільного кодексу України зазначено, що заставодержатель набуває право звернення стягнення та предмет застави в разі, коли зобовязання не буде виконано у встановлений строк (термін), якщо інше не встановлено договором або законом.
Статтею 3 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що у разі порушення боржником основного зобовязання іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені нею вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами, права чи вимоги яких на передане в іпотеку нерухоме майно не зареєстровані у встановленому законом порядку або зареєстровані після державної реєстрації іпотеки.
Відповідно до ст. 33 Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобовязання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.
Згідно з п. 7.5 Іпотечного договору та ч. 1 ст. 7 Закону України «Про іпотеку», за рахунок предмета іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити свою вимогу за основним зобов'язанням у повному обсязі, включаючи сплату процентів, неустойки, основної суми боргу, а також витрат, повязаних з предявленням вимоги за основним зобовязанням і зверненням стягнення на предмет іпотеки, витрат на утримання і збереження Предмета іпотеки, витрат на страхування предмету іпотеки, збитків, завданих внаслідок порушення умов цього ОСОБА_4 та умов Кредитного договору, витрати на здійснення оцінки предмета іпотеки субєктом оціночної діяльності, які поніс Іпотекодержатель.
Пунктом 7.2. Іпотечного договору передбачено, що звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса, шляхом переходу до Іпотекодержателя права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання зобовязання або шляхом продажу Іпотекодержателем від свого імені Предмета іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу в порядку, встановленому статтею 38 Закону України «Про іпотеку» та умовами цього договору.
Пунктом 7.3. Іпотечного договору закріплено право вибору Іпотекодержателем способу задоволення своїх вимог в межах переліку, визначеного п. 7.3. Іпотечного договору.
Статтею 36 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що договір про задоволення вимог іпотекодержателя, яким також вважається відповідне застереження в іпотечному договорі, визначає можливий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до цього Закону. Визначений договором спосіб задоволення вимог іпотекодержателя не перешкоджає іпотекодержателю застосувати інші встановлені цим Законом способи звернення стягнення на предмет іпотеки.
Відповідно до Розділу 7.4.1 Іпотечного договору Сторони погодились, що умови цього розділу є застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя та вважаються повним укладеним договором про задоволення вимог іпотекодержателя.
Так, у випадку набуття права звернення стягнення на предмет іпотеки іпотекодержатель набуває право від свого імені продати предмет іпотеки будь - якій особі з дотриманням умов, визначених в Законі України «Про іпотеку».
Крім того, відповідно до вимог ст. 39 Закону України «Про іпотеку» у разі задоволення судом позову про звернення стягнення на предмет іпотеки у рішенні суду зазначається, зокрема, спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів або застосування процедури продажу, встановленої статтею 38 цього Закону. - тобто такий спосіб реалізації предмета іпотеки чітко регламентований діючим законодавством.
Крім того, статтею 34 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що після прийняття рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки і з метою отримання продукції, плодів та доходів, забезпечення належного господарського використання переданого в іпотеку нерухомого майна згідно з його цільовим призначенням предмет іпотеки на підставі договору між іпотекодавцем і іпотекодержателем або рішення суду може бути переданий іпотекодержателю або іншій особі в управління на період до його реалізації у порядку, встановленому цим Законом. Управління майном здійснюється відповідно до законодавства та умов, визначених договором чи рішенням суду.
На підставі наказу Тимчасової адміністрації ПАТ «ВіЕйБі Банк» № 3-п від 24.11.2014р. та відповідно до частини першої статті 36 Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб» з 24 листопада 2014 року уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на тимчасову адміністрацію в ПУБЛІЧНОМУ АКЦІОНЕРНОМУ ТОВАРИСТВІ «ВСЕУКРАЇНСЬКИЙ ОСОБА_1» ОСОБА_5 набула всіх повноважень органів управління (загальних зборів, спостережної ради і правління) та органів контролю (ревізійної комісії та внутрішнього аудиту) ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ВСЕУКРАЇНСЬКИЙ ОСОБА_1» (а.с.37).
Таким чином суд вважає за необхідне звернути стягнення на предмет іпотеки, який належить Відповідачу на праві приватної власності.
У відповідності до ст. 88 ЦПК України, судові витрати суд залишає за рахунок Відповідача.
Керуючись ст.ст. 10, 11, 79. 88, 209, 212 , 214-215, 218, 224-226 ЦПК України, ст.ст. 526, 549, 611, 612, 625, 629, 1049, 1050 ЦК України, ст.ст.3, 7, 33, 38, 40 Закону України «Про іпотеку»,-
Позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «ВСЕУКРАЇНСЬКИЙ ОСОБА_1» задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте Харківським районним судом Харківської області за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Апеляційного суду Харківської області протягом десяти днів з дня його оголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Н.М. Токарєва