У х в а л а

Іменем України

"18" листопада 2016 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_2 до Дніпровської районної ради народних депутатів, третя особа - Головне управління юстиції м.Києва в інтересах держнотконтори №7 м.Києва, про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно -

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду м. Києва звернулася позивач ОСОБА_1 в інтересах неповнолітнього ОСОБА_1 з позовом, в якому просить: встановити факт прийняття ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, спадщини, яка залишилась після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 р. бабці - ОСОБА_3, а саме ? частини квартири АДРЕСА_1 та ? частини земельної ділянки по АДРЕСА_2; визнати за ОСОБА_1 право власності на ? частини квартири АДРЕСА_1 та на ? частини земельної ділянки площею 0,0594 гектарів, розташованої на території АДРЕСА_3 кадастровий номер ділянки НОМЕР_1.

Розглянувши позовну заяву, вважаю, що вона не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до вимог пунктів ч. 2 та ч.4 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити серед іншого: зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

В роз'ясненнях, які містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України N 2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Частиною 1 ст. 3 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно частини 2 цієї статті, у випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатись особи, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб (у тому числі законні представники неповнолітніх - ст.39 ЦПК України).

Положення ст.3 ЦПК України кореспондуються з положеннями ч. 1 ст. 15 ЦК України.

Належними відповідачами у спорах про встановлення факту прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, а в разі їх відсутності - територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (яким на території міста Києва є Київська міська рада).

Як убачається зі змісту позовної заяви, підставою звернення з даним позовом до суду є те, що на думку позивача її неповнолітній син пропустив строк для прийняття спадщини.

Однак, відповідно до ч. 4 ст. 1268 ЦК України малолітня та неповнолітня особи, вважаються такими, що прийняти спадщину.

Отже, немає підстав вважати, що особа, яка на час відкриття спадщини була малолітньою чи неповнолітньою, і до теперішнього часу не набула повноліття, пропустила строк на прийняття спадщини.

Таким чином, у позовній заяві не викладенні обставини порушення прав неповнолітнього ОСОБА_1 щодо прийняття ним спадщини після померлої бабусі.

Крім того, в позові не викладені обставини та не зазначені докази звернення позивача в інтересах неповнолітнього сина до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину щодо майна померлого спадкодавця ОСОБА_3 та винесення нотаріусом постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії щодо спадкоємця ОСОБА_1

Згідно з положеннями ст. ст. 66, 67 Закону України «Про нотаріат» на майно, що переходить за правом спадкоємства до спадкоємців або держави за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством, на ім'я всіх спадкоємців або за їх бажанням кожному з них окремо, нотаріусом за місцем відкриття спадщини видається свідоцтво про право на спадщину.

Відповідно до ч. 4 ст. 49 Закону України «Про нотаріат», на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, зобов'язані викласти причини відмови в письмовій формі і роз'яснити порядок її оскарження. Про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус протягом трьох робочих днів виносить відповідну постанову.

Таким чином, передумовою звернення до суду за захистом порушених, невизнаних або оспорюваних прав є наявність постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії (видачі свідоцтва про право на спадщину тощо).

Крім того, в прохальній частині позовної заяви містяться розбіжності в зазначенні адреси земельної ділянки - вул. Садова, 64 в м. Києві та вул. Садова, 90 діл.75 в м. Києві.

У відповідності до статті 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119, 120, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави для залишення заяви без руху.

З огляду на викладене, відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, заява підлягає залишенню без руху, позивачу необхідно в п'ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути зазначені в ній недоліки. Для усунення недоліків позовної заяви надати в письмовому вигляді позовну заяву, з урахуванням всіх вказаних вище недоліків, у тому числі - із зазначенням обґрунтування порушення прав неповнолітнього сина позивача щодо прийняття ним спадщини, неможливості отримання свідоцтва про право на спадщину щодо майна спадкодавця ОСОБА_3 з посиланням на докази (у тому числі наявності постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії), та викладенням позовних вимог у спосіб, що забезпечить поновлення прав неповнолітнього сина позивача та у спосіб, передбачений законом.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_2 до Дніпровської районної ради народних депутатів, третя особа - Головне управління юстиції м.Києва в інтересах держнотконтори №7 м.Києва, про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно - залишити без руху та запропонувати позивачу (представнику позивача) в п'ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вищезазначені недоліки.

У випадку неусунення недоліків, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: