25.05.2016 Справа № 756/2110/16-ц
Справа № 756/2110/16-ц
Провадження № 2/756/2524/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

25 травня 2016 року Оболонський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Шумейко О.І.,

при секретарях - Мишковець М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,

в с т а н о в и в:

У лютому 2016 року позивач звернулася до відповідача з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач постійно проживає в квартирі АДРЕСА_1, яка належить їй на праві власності. У лютому 2015 року та у січні 2016 року відбулось залиття квартири позивача, чим завдано майну останньої матеріальну шкоду. Актами комісії ЖЕК встановлено, що залиття квартири відбулося з вини відповідача, який халатно ставився до свого сантехнічного обладнання. У зв'язку з пошкодженням майна позивача, останній було завдано також моральну шкоду.

За таких обставин, позивач просить стягнути з відповідача на свою користь матеріальні збитки у сумі 12608 грн., 3000 грн. на відшкодування завданої моральної шкоди, та вирішити питання про розподіл судових витрат.

Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, проти заочного рішення не заперечував.

Відповідач в судове засідання не з'явився, про день та час розгляду справи повідомлявся шляхом розміщення оголошення про виклик в судове засідання в газеті «Урядовий кур'єр», про причини неявки не повідомив.

Відтак, суд ухвалив провести заочний розгляд справи.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази, суд встановив наступне.

Позивачу ОСОБА_1 на праві власності належить квартира АДРЕСА_1, що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 21 червня 2002 року. (а.с.53)

Відповідно до акту про залиття, складеного 02 березня 2015 року комісією ЖЕК-511, 17 лютого 2015 року у вказаній квартирі відбулося залиття, внаслідок якого в квартирі НОМЕР_1 пошкоджено: кухня - стеля (водоемульсійне покриття) - 2,0 м?. Причиною залиття є халатне відношення мешканців квартири НОМЕР_2 до користування сантехнічним обладнанням. (а.с. 7)

Згідно з актом про залиття, складеного 11 січня 2016 року комісією ЖЕД-511, під час комісійного обстеження квартир АДРЕСА_3 працівниками ЖЕД було виявлено сухі сліди залиття в квартирі НОМЕР_1 на стелі та стінах кухні в кутку, а саме на тому місці, де в квартирі НОМЕР_2 розміщений холодильник. Внаслідок залиття пошкоджено: кухня - стеля (водоемульсійне фарбування) - 2,0 м?, стіни (шпалери) - 1,5 м?. Залиття могло статися у зв'язку із розморожуванням холодильника, подібне залиття відбувалось неодноразово. (а.с.8)

Положеннями ст.319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов'язків власник зобов'язаний додержуватись моральних засад суспільства. Власність зобов'язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян.

За правилами ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала.

Частиною 2 ст.1166 ЦК України встановлено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Статтею 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Право на відшкодування матеріальних збитків серед способів захисту цивільних прав передбачене ст.22 ЦК України.

Так, статтею 22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв'язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо).

Матеріалами справи підтверджено, що в квартирі АДРЕСА_1 зареєстрована та проживає позивач.

У лютому 2015 року та січні 2016 року відбулося залиття квартири позивача. За актами комісії ЖЕК причиною залиття квартири встановлено халатне ставлення до сантехнічного обладнання мешканцями квартири НОМЕР_2. В квартирі НОМЕР_1 пошкоджені стеля та стіни кухні.

Квартира АДРЕСА_3 належить на праві власності ОСОБА_2, що підтверджується відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Обґрунтовуючи розмір завданої матеріальної шкоди, позивач посилається на висновок про вартість проведення відновлювального ремонту, складений ТОВ «Агентство експертної оцінки», згідно з яким загальний розмір витрат на проведення відновлювального ремонту становить 11808 грн.

За таких обставин, суд доходить висновку, що матеріальна шкода, завдана позивачу, становить 11808 грн. Крім того, матеріалами справи підтверджено, що матеріальну шкоду позивачу завдано з вини відповідача - власника квартири НОМЕР_2.

З метою відновлення свого порушеного права позивач понесла витрати, пов'язані з складанням висновку про вартість проведення відновлювального ремонту, у розмірі 800 грн. (а.с.52)

За приписами ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна, тощо.

Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування.

Внаслідок залиття квартири позивачу була завдана моральна шкода, що виразилася у душевних стражданнях, переживаннях. Розмір завданої моральної шкоди позивачем оцінений у 10000 грн. З урахуванням принципів розумності та справедливості, враховуючи характер та обсяг страждань, яких зазнала ОСОБА_1, суд вважає за доцільне зменшити розмір моральної шкоди, визначений позивачем, до 1000 грн.

Враховуючи вищенаведене, суд доходить висновку про часткове задоволення позову та вирішує стягнути з відповідача на користь позивача грошові кошти у сумі 12608 грн. на відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, у тому числі збитки, пов'язані з залиттям квартири та складанням висновку про вартість відновлювального ремонту, та 1000 грн. на відшкодування завданої моральної шкоди. У задоволенні решти позовних вимог суд ухвалює відмовити з підстав, наведених вище.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Відтак, суд присуджує до стягнення з відповідача на користь позивача судові витрати у загальній сумі 643,07 грн. пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст.ст.4, 10, 11, 60, 88, 209, 212, 213, 214, 215 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 грошові кошти у сумі 12608 (дванадцять тисяч шістсот вісім) гривень на відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, та 1000 (одна тисяча) гривень на відшкодування завданої моральної шкоди.

У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати у сумі 643 (шістсот сорок три) гривні 07 копійок.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 10 днів з дня отримання його копії.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Апеляційного суду міста Києва через Оболонський районний суд міста Києва шляхом подання в 10-денний строк з дня проголошення рішення суду апеляційної скарги.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя О.І. Шумейко