Справа № 643/7505/16-ц
Провадження № 2/643/4655/16
09.11.2016 року м. Харків
Московський районний суд м. Харкова під головуванням судді Горбунової Я.М., при секретарі Арестовій І.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Харкові в приміщенні суду цивільну справу за позовом публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський ОСОБА_1» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «ВіЕйБі Банк» до ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки,-
Позивач 21.06.2016 року звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки.
Позовні вимоги позивач обґрунтовує невиконанням відповідачем цивільно-правових зобовязань за кредитним договором та договором іпотеки, в результаті чого виникла значна кредитна заборгованість. Просить в рахунок погашення заборгованості ОСОБА_2 перед ПАТ «Всеукраїнський акціонерний банк» за кредитним договором № 703 від 02.11.2007 року в розмірі 604699 грн. 83 коп. звернути стягнення на належний ОСОБА_2 житловий будинок з надвірними будівлями загальною площею 91,9 кв.м., житловою площею 70, 5 кв.м., на зареєстрованій земельні ділянці площею 665 кв.м., що знаходиться за адресою: Харківська область, місто Харків, вулиця Брюсова, буд. 19, що є предметом іпотеки відповідно до іпотечного договору від 02.11.2007 року, шляхом продажу ПАТ «ВіЕйБі Банк» від свого імені Предмета іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу за початковою ціною, визначеною на рівні не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна на підставі оцінки, проведеної субєктом оціночної діяльності під час його реалізації.
У судове засідання представник ПАТ «ВіЕйБі Банк» не з`явився, надав до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив розглядати справу за його відсутності на підставі наявних в матеріалах справи доказів. Також зазначив, у разі неявки в судове засідання відповідача, що належним чином повідомлений, від якого не надійшло заяви про причини неявки, або якщо причини неявки, зазначені в заяві, будуть визнані судом не поважними, на підставі ст. 224 ЦПК України, просив розглядати справу у заочному порядку.
Відповідач в судове засідання не зявився, про час та місце слухання справи був повідомлений належним чином. Причини неявки відповідач не повідомив, заяву про відкладення розгляду справи та заперечення на позов не надав.
Відповідно до ст. 224 ЦПК України суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Відповідно до положень ст. ст. 169, 197 ЦПК України суд розглядає справу за відсутності сторін на підставі наявних в ній доказів та без фіксування судового процесу звукозаписувальними технічними засобами.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає позов таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до п. 1.3. Кредитного договору кредитні кошти надаються терміном по 02 листопада 2015 року.
З метою виконання зобов`язань щодо повернення кредитних коштів між ВАТ «ВіЕйБі Банк» і ОСОБА_2 02 листопада 2007 року було укладено Іпотечний договір, посвідчений приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу ОСОБА_3, та зареєстровано в реєстрі за номером 428, відповідно до умов якого Іпотекодавцем в іпотеку ВАТ «ВіЕйБі Банк» передано нерухоме майно житловий будинок з надвірними будівлями загальною площею 91,9 кв.м., житловою площею 70, 5 кв. м., на зареєстрованій земельні ділянці площею 665 кв.м., що знаходиться за адресою: Харківська область, місто Харків, вулиця Брюсова, буд. 19.
ОСОБА_2 отримані кредитні кошти не повертає та не сплачує відсотки та інші платежі відповідно до умов Кредитного договору.
Так, заборгованість за Кредитним договором станом на 04.05.2016 року становить в гривневому еквіваленті 604699, 83 грн.
Згідно ч.1 ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти.
Статтею 575 Цивільного кодексу України визначено, що іпотекою є застава нерухомого майна, що залишається у володінні заставодавця або третьої особи.
Відповідно до ст. 589 Цивільного кодексу України у разі невиконання зобов'язання, забезпеченого заставою, заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави. За рахунок предмета застави заставодержатель має право задовольнити в повному обсязі свою вимогу, що визначена на момент фактичного задоволення, включаючи сплату процентів, неустойки, відшкодування збитків, завданих порушенням зобов'язань, необхідних витрат на утримання заставленого майна, а також витрат, понесених у зв'язку із пред'явленням вимоги, якщо інше не встановлено договором.
У ч. 2 ст. 590 Цивільного кодексу України зазначено, що заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави в разі, коли зобов'язання не буде виконано у встановлений строк (термін), якщо інше не встановлено договором або законом.
Статтею 3 Закону України „Про іпотеку" передбачено, що у разі порушення боржником основного зобов'язання іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені нею вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами, права чи вимоги яких на передане в іпотеку нерухоме майно не зареєстровані у встановленому законом порядку або зареєстровані після державної реєстрації іпотеки.
Відповідно до ст. 33 Закону України „Про іпотеку" у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.
Згідно з п. 7.5 Іпотечного договору та ч. 1 ст. 7 Закону України «Про іпотеку», за рахунок предмета іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити свою вимогу за основним зобов'язанням у повному обсязі, включаючи сплату процентів, неустойки, основної суми боргу, а також витрат, пов'язаних з пред'явленням вимоги за основним зобов'язанням і зверненням стягнення на предмет іпотеки, витрат на утримання і збереження Предмета іпотеки, витрат на страхування предмету іпотеки, збитків, завданих внаслідок порушення умов цього Договору та умов Кредитного договору, витрати на здійснення оцінки предмета іпотеки суб'єктом оціночної діяльності, які поніс Іпотекодержатель.
Пунктом 7.2. Іпотечного договору передбачено, що звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса, шляхом переходу до Іпотекодержателя права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання зобов'язання або шляхом продажу Іпотекодержателем від свого імені Предмета іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу в порядку, встановленому статтею 38 Закону України «Про іпотеку» та умовами цього договору.
Пунктом 7.3. Іпотечного договору закріплено право вибору Іпотекодержателем способу задоволення своїх вимог в межах переліку, визначеного п. 7.2. Іпотечного договору.
Так, у випадку набуття права звернення стягнення на предмет іпотеки іпотекодержатель набуває право від свого імені продати предмет іпотеки будь - якій особі з дотриманням умов, визначених в Законі України «Про іпотеку».
Пунктом 42 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 5 «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» передбачено, що резолютивна частина рішення суду в разі задоволення позову про звернення стягнення на предмет іпотеки має відповідати вимогам як статті 39 Закону України "Про іпотеку", так і положенням пункту 4 частини першої статті 215 ЦПК. Зокрема, у ньому в обов'язковому порядку має зазначатись в тому числі початкова ціна предмета іпотеки для його подальшої реалізації (при цьому суд може зазначити, що початкова ціна встановлюється на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб'єктом оціночної діяльності/незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій).
Станом на дату подання позову заборгованість за Кредитним договором залишається не погашеною, а вимога Банку не виконаною.
На підставі викладеного, суд вважає, що позов є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню у повному обсязі.
Керуючись ст.ст.10,11,27,59-61,76,77,169,209-218,224 ЦПК України, ст.ст.526,530,572,575, 577,589, 590,1049,1050,1054 ЦК України, ст.ст. 33, 35, 38, 39 Закону України „Про іпотеку", суд-
В рахунок погашення заборгованості ОСОБА_2 перед публічним акціонерним товариством ПАТ «ВіЕйБі Банк» за кредитним договором №703 від 02.11.2007 року в розмірі 604699,83 грн., звернути стягнення на належний ОСОБА_2 предмет іпотеки - житловий будинок з надвірними будівлями загальною площею 91,9 кв.м., житловою площею 70, 5 кв. м., на зареєстрованій земельні ділянці площею 665 кв.м., що знаходиться за адресою: Харківська область, місто Харків, вулиця Брюсова, буд. 19 шляхом його продажу ПАТ «ВіЕйБі Банк» від свого імені будь-якій особі-покупцю за початковою ціною, визначеною на рівні не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна на підставі оцінки, проведеної субєктом оціночної діяльності під час його реалізації в порядку ст.38 Закону України «Про іпотеку», з наданням Публічному акціонерному товариству «Всеукраїнський ОСОБА_1» всіх прав продавця, у тому числі, але не виключно: укладати договір купівлі - продажу, отримувати дублікати правовстановлюючих документів на вказаний предмет іпотеки в органах БТІ, органах нотаріату та інших органах державної влади, місцевого самоврядування та у будь-яких установах незалежно від форм власності; отримувати всі необхідні документи та довідки (в тому числі витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності) для продажу вищезазначеного предмета іпотеки у Державній реєстраційній службі України та всіх підпорядкованих структурних підрозділах, в органах нотаріату або у інших органах, які будуть здійснювати функції з реєстрації речових прав на нерухоме майно; здійснювати будь-які платежі у якості продавця в процесі укладання договору купівлі - продажу предмету іпотеки; звертатися до суб'єктів оціночної діяльності із заявою про проведення експертної оцінки предмету іпотеки, а також ставити підписи від свого імені за одержання експертної оцінки; отримувати довідки та документи, які необхідні для укладання та нотаріального посвідчення договору купівлі - продажу; надати приватному нотаріусу право відкрити розділ на предмет іпотеки - житловий будинок з надвірними будівлями загальною площею 91,9 кв.м., житловою площею 70, 5 кв. м., на зареєстрованій земельні ділянці площею 665 кв.м., що знаходиться за адресою: Харківська область, місто Харків, вулиця Брюсова, буд. 19, в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та зареєструвати право власності на предмет іпотеки - житловий будинок з надвірними будівлями загальною площею 91,9 кв.м., житловою площею 70, 5 кв. м., на зареєстрованій земельні ділянці площею 665 кв.м., що знаходиться за адресою: Харківська область, місто Харків, вулиця Брюсова, буд. 19, за набувачем (покупцем); отримувати в органах місцевого самоврядування за місцезнаходженням предмета іпотеки довідки про склад сім'ї іпотекодавця, копії будинкових книг, технічну документацію.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається через районний суд до апеляційного суду Харківської області протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 10-ти днів з дня отримання його копії.

Суддя: Я.М. Горбунова