Провадження №2/761/1120/2016
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

27 січня 2016 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Маліновської В.М.

при секретарі Кріт І.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Войтовський Валентин Сергійович, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

У липні 2015 року ОСОБА_1 (Позивач) через свого представника ОСОБА_3, звернувся до Шевченківського районного суду міста Києва із позовом до Відділу приватизації державного житлового фонду Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Протокольною ухвалою суду від 24.09.2015р. за клопотанням представника Позивача - ОСОБА_3 неналежного відповідача Відділ приватизації державного житлового фонду Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації замінено на належного відповідача - Київську міську раду (а.с.55-56).

Свої позовні вимоги позивач вмотивував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер його дядько - ОСОБА_5, після смерті якого залишилось спадкове майно: квартира АДРЕСА_1, а Позивач є єдиним спадкоємцем після покійного дядька. 13.05.2015р. Позивач звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Войтовського В.С. із заявою про прийняття спадщини, проте останнім було відмовлено в прийнятті заяви, оскільки пропущено визначений законодавством 6 -ти місячний строк для прийняття спадщини. При цьому Позивач зазначив, що вказаний строк, ним пропущено з поважних причин. Так, Позивач внаслідок смерті дядька отримав велике потрясіння, він втратив контроль над собою, почалась депресія, він перебував у постійному стресі, в зв'язку з чим він змушений був звернутись за лікарською допомогою. Так, поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини Позивачем є погіршення його стану здоров'я та необхідність проходження лікування, починаючи з травня 2014 року по лютий 2015 року, що підтверджується відповідними консультативними виписками лікаря та записами в медичній картці хворого.

З огляду на зазначене Позивач - ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2., просив: - 1)визнати його спадкоємцем п'ятої черги спадкоємців за законом на спадкове майно, яке залишилося після смерті ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1; - 2)визначити йому додатковий строк 3 місяці для подання ним заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5

Ухвалою суду від 27.01.2016р. за заявою представника Позивача, позов в частині позовних вимог щодо визнання ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2., спадкоємцем п'ятої черги спадкоємців за законом на спадкове майно, яке залишилося після смерті ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1, - залишено без розгляду.

У судове засідання Позивач не з'явився, представник позивача надав суду заяву, в якій просив розгляд справи провести за відсутності Позивача та його представника, вимоги підтримує в повному обсязі та просив їх задовольнити.

Представник відповідача у судове не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки не повідомив. У письмових поясненнях щодо позову представник відповідача, вказуючи на положення законодавства, яке регулює питання прийняття спадщини, просив розглянути справу без його участі та прийняти рішення на підставі поданих стороною доказів згідно чинного законодавства, про прийняте рішення повідомити у встановленому законом порядку (а.с.89-90).

Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Войтовський В.С. в судове засідання не з'явився, надіслав на адресу суду лист вих. № 486/01-16 від 08.10.2015р., в якому зазначив, що проти задоволення позовних вимог не заперечує та просив розглянути справу без його участі (а.с.85-86).

Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених ст.61 цього Кодексу.

Так, ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер ОСОБА_5 у віці 68 років, про що 24.04.2014р. складено відповідний актовий запис № 182, що підтверджується Свідоцтвом про смерть, виданим Виконавчим комітетом Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області серія НОМЕР_1 (а.с.74) та довідкою Виконавчого комітету Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області № 182 від 24.04.2014р. (а.с.73).

З пояснень позивача та наданих ним документів на даний час вбачається, що Позивач - ОСОБА_1 є племінником померлого ОСОБА_5. На наявність родинних відносин між Позивачем та покійним ОСОБА_5 вказує інформація, яка міститься у Свідоцтві про народження Позивача - ОСОБА_1 «Повторно» серії НОМЕР_2 від 07.08.2015р., яким підтверджується, що його матір'ю є ОСОБА_6 (а.с.68), Свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_3 від 03.08.1976р., яким підтверджується реєстрація у 1964році шлюбу між ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_3., та ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_3. (а.с.69), Свідоцтвом про розірвання шлюбу від 16.09.1986р., за яким шлюб між ОСОБА_7 та ОСОБА_6 12.04.1979р. було розірвано і дружині залишено прізвище ОСОБА_6 (а.с.70), паспортами позивача ОСОБА_1 та матері його матері - ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_3.(а.с.65-67). При цьому детальна перевірка документів щодо підтвердження родинних відносин між Позивачем та померлим ОСОБА_5, в тому числі витребування інформації щодо народження покійного та матері Позивача, здійснюється нотаріусом після заведення спадкової справи і у випадку відсутності підтверджуючих документів, нотаріусом виноситься відповідна постанова, а у випадку наявності видається Свідоцтво на спадщину. Таким чином судом дане питання досліджено на даний час в рамках наданих позивачем документів.

З копії медичної картки амбулаторного хворого ОСОБА_1 № 4/70 вбачається, що невропатолог під час візиту Позивача 04.06.2014р. встановив, що останній внаслідок психологічної травми в зв'язку зі смертю дядька є постійно роздратованим, має різкі зміни настрою, погіршення сну. Діагноз: Астеневротичний синдром. Рекомендації: лікувально- охоронний режим, ЛФК, масаж, прийом відповідних ліків та консультація в ПМФ (а.с.71). Консультативним висновком Київського міського психоневрологічного диспансеру № 5 від 18.08.2014р. визначено, що Позивач має астеневротичний синдром та надано відповідні рекомендації щодо медикаментозного лікування (а.с.72), Висновком лікарсько-консультативної комісії ДП СМСЧ №18МОЗ України від 20.11.2014р. Позивачу встановлено діагноз: нейроциркулярна дистонія з мігреноподібними нападами, виражений антено-невротичний, цереброастенічний синдром, рекомендовано уникати психоемоційних навантажень, праці з підвищеним розумовим навантаженням протягом місяця (а.с.101), Висновком лікарсько-консультативної комісії від 25.02.2015р. Позивачу встановлено діагноз: церебровоскулярний криз та рекомендовано виключення психо-емоційних навантажень та розумових навантажень, нагляд невропатолога протягом 2 місяців(а.с.100).

З матеріалів справи вбачається, що Позивач 13 травня 2015 року звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Войтовського В.С. із заявою, справжність підпису на якій засвідчена ОСОБА_9, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу 29.04.2015р. за реєстровим №847 про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_5.

Згідно листа Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Войтовського В.С. вих. № 230/01-16 від 13.05.2015р. Позивачу було відмовлено у відкритті спадкової справи, у зв'язку з пропущенням Позивачем строку на прийняття спадщини та роз'яснено про право на звернення до суду з позовною заявою про визначення судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с.80).

На запит суду приватний нотаріус Войтовський В.С. листом вих. № 486/01-16 від 08.10.2015р., повідомив, що спадкова справа щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 не заводилася. Так, позивач по справі звертався до нотаріуса із заявою про відкриття спадщини, однак у зв'язку з пропущеним строком на прийняття спадщини, встановленого ст.1270 ЦК України, листом № 230/01-16 від 13.05.2015р. нотаріусом було відмовлено у відкритті спадкової справи та роз'яснено право на звернення до суду для визначення додаткового строку на прийняття спадщини (а.с.85-86).

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1268, ч. 2 ст. 1269 та ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

При цьому за ч.1, ч.2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Згідно вимог ч. ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як встановлено в судовому засіданні позивач від прийняття спадщини не відмовлявся та є спадкоємцем після померлого за законом. Спадкова справа після смерті ОСОБА_5 не відкривалась, що встановлено з Витягу зі Спадкового реєстру станом на 23.04.2015р. (а.с.87).

Наданими Позивачем документами підтверджується, що Позивач внаслідок отриманого стресу після смерті дядька перебував під наглядом лікаря невропатолога та проходив відповідне медикаментозне лікування.

З огляду на те, що 6-ти місячний строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 закінчився 23.10.2014р., а як встановлено судом Позивач перебував з 04.06.2014р. під наглядом лікарів, то суд вважає, що доводи позивача про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини заслуговують на увагу і суд визнає їх поважними.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" від 30 травня 2008 року № 7 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Враховуючи обставини справи, що склалися, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач як на підставу задоволення своїх позовних вимог, знайшли своє підтвердження у судовому засіданні, суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню, оскільки строк для прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 ним пропущено з поважних причин, а тому йому необхідно визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, тривалістю 3 (три) місяці з моменту набрання чинності рішенням суду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1220, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України; ст.ст. 10, 11, 57-60, 64, 169, 179, 208, 209, 212-215, 218, 294, 296 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Войтовський Валентин Сергійович, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,- задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року, тривалістю 3 (три) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: