печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

20 липня 2016 року суддя Печерського районного суду м. Києва Писанець В.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Міністерства фінансів України про стягнення компенсації за завдану здоров'ю ядерну шкоду, -

В С Т А Н О В И В:

До Печерського районного суду м. Києва подано вказану позовну заяву.

Згідно з частиною 1 статті 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

За правилами ЦПК України, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати ст. ст. 119, 120 цього Кодексу.

Зокрема, п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, передбачено, що позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру, та визначено, що ціна позову про стягнення грошових коштів визначається сумою, яка стягується (п. 1 ч. 1 ст. 80 ЦПК України).

Частиною 4 ст. 119 зазначено, що позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Статтею 75 Закону України «Про використання ядерної енергії та радіаційну безпеку» встановлено, що відповідальність оператора за ядерну шкоду обмежується сумою, еквівалентною 50 мільйонам Спеціальних прав запозичення за кожний ядерний інцидент, де Спеціальні права запозичення означають розрахункову одиницю, визначену Міжнародним валютним фондом, яка використовується ним для здійснення власних операцій та угод.

Зазначеним виключається використання Спеціальних прав запозичення в якості платіжного засобу і безпосередньо не застосовуються у розрахунках, оскільки являють собою спільно створені країнами-учасницями МВФ міжнародні кредитні резервні й платіжні засоби, призначені для поповнення офіційних валютних резервів, врегулювання сальдо платіжних балансів, розрахунків з Міжнародним валютним фондом.

Спеціальні права запозичення є міжнародним резервним активом, створеним Міжнародним валютним фондом, з метою доповнення існуючих міжнародних резервних активів, який являє собою «кошик» із п'яти валют, склад яких переглядається кожні п'ять років, відповідно до ст. 1 Закону України «Про Національний банк України».

Відповідно до п. 14 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі», суд має право ухвалити рішення про стягнення грошової суми в іноземній валюті з правовідносин, які виникли при здійсненні валютних операцій, у випадках і в порядку, встановлених законом (частина друга статті 192 ЦК України, частина третя статті 533 ЦК України;Декрет Кабінету Міністрів України від 19.02.1993 № 15-93 «Про систему валютного регулювання і валютного контролю»).

Оскільки Спеціальні права запозичення не можуть бути застосовані для розрахунків, з огляду на площину їхньої дії та правову природу, спірні правовідносини не породжені проведенням валютних операцій, або іншими випадками і у порядку встановленому законом, тому вбачається необхідність використання національної валюти при визначенні ціни позову.

У такому разі, ціна позову визначається у гривні, оскільки, відповідно до ст. 3 Декрету Кабінету Міністрів України від 19.02.1993 № 15-93 «Про систему валютного регулювання та валютного контролю», саме вона є єдиним засобом платежу на території України, який приймається без обмежень для оплати будь-яких вимог та зобов'язань.

Відповідачами (боржниками) в інтересах Держави є відповідний орган державної влади, який відповідно до положень Бюджетного кодексу України є розпорядником тих бюджетних коштів.

Окрім того, відповідно до п. 3) п. 4 Положення «Про Державну казначейську службу України» та у Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 № 845 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 30.01.2013 № 45) безспірне списання коштів державного та місцевих бюджетів або боржників з державного бюджету за рішенням суду здійснюється Державною казначейською службою України, а тому остання має бути залучена у якості учасника розгляду.

З огляду на вищевказане, позивачу необхідно вказати ціну позову у гривні станом на день подання позову (30.05.2016) та уточнити суб'єктне коло учасників розгляду справи, враховуючи ст. 120 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

У разі не виконання вимог ухвали у визначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

На підставі викладеного, керуючись ст. 121 ЦПК України, роз'ясненнями Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі», суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства фінансів України про стягнення компенсації за завдану здоров'ю ядерну шкоду - залишити без руху, надавши позивачу строк у 5 (п'ять) днів для усунення зазначених недоліків, який починає перебігати з дня отримання позивачем ухвали.

Ухвала не підлягає оскарженню.Позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства фінансів України про стягнення компенсації за завдану здоров'ю ядерну шкоду - залишити без руху, надавши позивачу строк у 5 (п'ять) днів для усунення зазначених недоліків, який починає перебігати з дня отримання позивачем ухвали.

Ухвала не підлягає оскарженню.

СуддяВ. А. Писанець