Провадження № 2/760/4816/16
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

06 липня 2016 року м. Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Шевченко Л. В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

05.07.2016 ОСОБА_1 звернувся до Солом'янського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовна заява подана з порушенням вимог щодо підсудності справ.

Так, відповідно до частини першої статті 109 ЦПК «позови до фізичної особи пред'являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її перебування».

У позовній заяві позивач зазначив місце проживання відповідача: 83117, АДРЕСА_1.

При зверненні до суду з цим позовом, ОСОБА_1 посилається на те, що відповідач проживає в м. Донецьк, який відноситься до тимчасової окупованої території, а тому він звертається в суд за місцем свого проживання.

Однак, розпорядженням голови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 2710/38-14 від 02.09.2014, яке прийняте відповідно до Закону України «Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у зв'язку з проведенням антитерористичної операції», визначено територіальну підсудність для забезпечення розгляду справ та кримінальних проваджень, підсудних місцевим судам Донецької і Луганської областей, які знаходяться в районі проведення антитерористичної операції і в яких неможливо здійснювати правосуддя.

У вищезазначеному розпорядженні зазначено перелік судів, яким визначається територіальна підсудність справ, а тому позивач має змогу звернутися з цим позовом до відповідного суду, якому визначена територіальна підсудність його справи.

Відповідно до частини другої статті 110 ЦПК позови про розірвання шлюбу можуть пред'являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров'я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Однак, з матеріалів позовної заяви випливає, що від шлюбу у сторін є малолітня донька, яка проживає разом з відповідачем та перебуває на її утриманні, доказів того, що позивач не може за станом здоров'я чи інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача, відсутні. Домовленості між подружжям щодо вибору правил підсудності немає.

Отже, вказаний спір не підсудний Солом'янському районному суду м. Києва і його належить подавати за місцезнаходженням відповідача, з урахуванням вимог норм чинного законодавства, які визначають територіальну підсудність цивільних справ, підсудних місцевим загальним судам, розташованим у районі проведення антитерористичної операції.

Наслідки порушення правил підсудності зазначені у статті 115 ЦПК, відповідно до якої «якщо суддя, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановить, що справа не підсудна цьому суду, заява повертається позивачеві для подання до належного суду, про що постановляється ухвала. Ухвала суду разом із заявою та всіма додатками до неї надсилається позивачеві».

Оскільки позовна заява подана до Солом'янського районного суду з порушенням правил підсудності, її з усіма додатками належить повернути позивачу.

Керуючись статтями 109, 110, 115 ЦПК, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - повернути позивачеві для подання до належного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через Солом'янський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Л. В. Шевченко