№ 468/752/16-ц
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
_____________________________________________________________
У Х В А Л А

( про залишення заяви без руху )

29.07.2016 року суддя Баштанського районного суду Миколаївської області Янчук С.В. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Із змісту позовної заяви слід, що за час перебування у шлюбі сторонами було придбано житловий будинок №72, розташований в с. Інгулка Баштанського району по вулиці Набережна. На даний час сторони розірвали шлюб. В звязку з недосягненням згоди з відповідачем щодо укладення договору про розділ будинку в натурі, позивач просить суд визнати за ним та відповідачем право власності по ? частині вказаного будинку.

Дана заява не відповідає вимогам ЦПК, а саме статті 119.

- відповідно до вимог п. 4 ч.2 вказаної статті, позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

В силу п.2 та 10 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна. У позовах, які складаються з кількох самостійних вимог загальною сумою всіх вимог.

В позові зазначено його ціну в розмірі 33 562 грн. 50 коп., що становить ? вартості спірного будинку (виходячи з долученого до заяви висновку експерта пр вартість будинку).

Позов містить дві самостійні вимоги майнового характеру (про визнання права власності на спірний житловий будинок), однак всупереч зазначеному ціна позову визначена без врахування наявності двох самостійних вимог.

Крім того, неправильне зазначення ціни позову в свою чергу вбачає також не дотримання вимог ч.5 вказаної статті, із якої слід, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору, який в даному випадку, в силу вимог ст. 4 ч. 2 Закону України «Про судовий збір», визначається виходячи з розміру ціни позову.

- відповідно до вимог п. 5 ч.2 вказаної статті, позовна заява повинна містити, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Згідно ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Із місту ст. 16 ч.2 ЦК України слід, що суд може захистити цивільне право або інтерес способом, що встановлений договором або законом.

Відповідно до ст.ст. 368, 370 ЦК України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Виділ частки із майна, що є у спільній сумісній власності, здійснюється у порядку, встановленому статтею 364 цього Кодексу / Виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності/.

Вищенаведені правові норми свідчать, що поділ майна подружжя здійснюється шляхом виділення часток. Проте, позивач просить поділити майна шляхом визнання права власності

За таких умов позовна заява потребує додаткового правового обґрунтування (з посиланням на нормативно-правові акти) щодо можливості захисту порушених прав шляхом визнання права власності на ? частину вищевказаного будинку за наявних умов, враховуючи, що самим позивачем наголошується, що дане майно належить йому та відповідачу на праві спільної сумісної власності та право власності зареєстровано саме за відповідачем.

Крім того, позовна заява не містить обґрунтування щодо можливості захисту прав відповідача за умов викладених в позовній заяві, в тому числі захисту прав останнього шляхом звернення до суду саме позивача та самого факту порушення прав відповідача.

Із викладеного слід, що позовна заява ОСОБА_1 подана без додержання вимог ст. 119 ЦПК України, а тому це є підставою для залишення її без руху для виправлення вказаних недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 121 ЦПК України, суддя , -

УХ В А Л И В:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - залишити без руху.

Надати позивачу строк, для виправлення вказаних в ухвалі недоліків але не пізніше пяти днів з дня отримання позивачем ухвали, розяснивши, що в разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, позовна заява вважається неподаною і повертається.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: