ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/7229/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" вересня 2016 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Лужецька О.Р., перевіривши дотримання вимог ст.ст. 118-121 ЦПК України у справі за позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» про захист прав споживача, визнання кредитного договору, договору іпотеки, договору поруки недійсними

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» про захист прав споживача, визнання кредитного договору, договору іпотеки, договору поруки недійсними.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ч.5 ст.119 ЦПК України.

Згідно вимог ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору або зазначаються пільги щодо сплати судового збору, за якими позивач звільняється від сплати судового збору в порядку ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

В позовній заяві позивач посилається на ч. 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів», а саме, що споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов'язані з порушенням їх прав.

За змістом змін до ст. 5 Закону України «Про судовий збір», які прийняті пізніше, ніж Закон України «Про захист прав споживачів», убачається, що з 1 вересня 2015 року споживачі за позовами, що пов'язані з порушенням їхніх прав, не відносяться до суб'єктів, які звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх інстанціях, тому посилання заявника на положення Закону України «Про захист прав споживачів» не можуть бути взяті до уваги.

Як вбачається із прохальної частини позовної заяви позивачем заявлено вимоги немайнового характеру, а саме: визнання недійсним кредитного договору № 5255074 від 22.03.2007 року; визнання недійсним договору іпотеки № 5255082 від 22.03.2007 року; скасування заборони відчуження квартири АДРЕСА_1, накладену приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3

Відповідно до ч. 1 п. 13 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог.

За ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору із позовних заяв за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» розмір мінімальної заробітної плати на 01 січня 2016 року складає 1 378, 00 грн.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без дотримання вимог, викладених у статтях 119-121 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати 5 днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст. 121 ЦПК України

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» про захист прав споживача, визнання кредитного договору, договору іпотеки, договору поруки недійсними - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки заяви у строк, який не може перевищувати трьох днів з дня отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ О.Р. ЛУЖЕЦЬКА