Справа № 404/5678/16-ц
Номер провадження 2/404/3048/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2016 року Суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда Кулінка Л.Д., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, до ОСОБА_2, про визнання та припинення права власності, стягнення грошової компенсації,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому позовні вимоги викладені наступним чином:

визнати за ОСОБА_1 право власності на автомобіль марки SKODA, модель Octavia А5 1,8, 2011 року виробництва, сріблястого кольору, державний номер НОМЕР_1, номер кузова НОМЕР_2, номер двигуна CDА275328;

припинити за ОСОБА_2 право власності на вищевказаний автомобіль;

стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 грошову компенсацію, що становить 1/2 вартості автомобіля марки SKODA, модель Octavia А5 1,8, 2011 року виробництва, сріблястого кольору, державний номер НОМЕР_1, номер кузова НОМЕР_2, номер двигуна CDА275328 та дорівнює 94565,00 грн.

Стаття 119 Цивільного процесуального кодексу України містить вимоги щодо форми і змісту позовної заяви. Позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину. Відповідно до частини пятої статті 119 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем судовий збір складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

В пунктах 2, 10 частини першої статті 80 Цивільного процесуального кодексу України передбачено визначення ціни позову у позовах про визнання права власності на майно або витребування майна вартістю майна. У позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною пятою статті 216, статтею 1212 Цивільного кодексу України тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 Цивільного процесуального кодексу України такий обовязок покладається на позивача. Аналогічна правова позиція викладена в пункті 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року.

У позові ОСОБА_1 ціна позову вказана станом на 24.06.2015 року у відповідності до експертного висновку В-414 експерта Кіровоградської регіональної торгово-промислової палати, проте, ціна позову визначається від ринкової вартості майна на час звернення до суду, на яке ОСОБА_1 просить визнати право власності та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

Крім того, постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року в пункті 10 розяснено, що подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є обєктом справляння судового збору.

ОСОБА_1 при зверненні до суду заявлено дві позовні вимоги майнового характеру (про визнання права власності та про стягнення грошової компенсації). До позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору в розмірі 1891,30 грн., що зважаючи на доданий до позовних матеріалів експертний висновок В-414 від 24.06.2015 року є сплатою судового збору за позовну вимогу про визнання права власності. За позовну вимогу про стягнення грошової компенсації позивачем судовий збір не сплачено. Крім того, відсутність посилання на належні докази ринкової вартості майна в позовній заяві і в доданих до неї документах позбавляє суд можливості перевірити повноту сплати судового збору за дві вимоги майнового характеру.

Водночас, вважаю за необхідне розяснити, що ОСОБА_1 заявлена вимога про стягнення з останньої на користь ОСОБА_2 грошової компенсації ? частки вартості спірного автомобіля, яка не узгоджується з принципом диспозитивності цивільного процесу.

Керуючись частиною 1 статті 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, до ОСОБА_2, про визнання та припинення права власності, стягнення грошової компенсації, залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Запропонувати позивачеві визначити ціну позову від ринкової вартості майна на час звернення до суду, на яке позивач просить визнати право власності, зазначити про докази на підтвердження ринкової вартості майна та сплатити судовий збір у розмірі 1% від вартості майна, на яке заявлено право власності, також у разі заявлення позовних вимог про стягнення грошової компенсації визначити ціну позову та доплатити судовий збір у порядку та розмірах, встановлених Законом України «Про судовий збір» за позовну вимогу майнового характеру.

Банківські реквізити для зарахування судового збору: Одержувач коштів: УДКС України у м. Кіровограді Кіровоградської області; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38037409; банк отримувача - ГУ ДКСУ України у Кіровоградській області; МФО: 823016; р/р 0003; код класифікації доходів бюджету: 22030001.

Роз'яснити, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Л. Д. Кулінка