печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

про забезпечення позову

"28" грудня 2016 р. суддя Печерського районного суду м. Києва Васильєва Н.П., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову

В С Т А Н О В И В:

28 грудня 2016 року ОСОБА_1 звернулася до Печерського районного суду міста Києва з заявою та просила забезпечити її позов шляхом накладення арешту на майно, яке на даний час на праві власності належить відповідачеві 2 ОСОБА_2, а саме на квартиру номер АДРЕСА_1 заборонивши вчиняти будь-які дії з користування та/або розпорядження вказаною квартирою. Заявник посилалась на таке: 09 вересня 2016 року нею подано позовна заява до ОСОБА_3 ОСОБА_2, за участю третіх осіб: ОСОБА_4, приватного нотаріуса київського міського нотаріального округу Манойло Наталії Григорівни про визнання договору недійсним, застосування наслідків його недійсності та визнання права власності на майно. 28 жовтня відкрито провадження у вказаній справі. Як зазначає позивач з посиланням на позовну заяву, 19 травня 2016 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_6 укладено договір купівлі-продажу нерухомого майна, реєстраційний номер 271, відповідно до якого ОСОБА_4 передав у власність позивачеві квартиру номер АДРЕСА_1. Даний договір 19 травня 2016 року посвідчений приватним нотаріусом київського міського нотаріального округу Змисловською Т.В. Право власності позивача на квартиру зареєстровано в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно /номер запису про право власності 14578544 за 19 травня 2016 року/, що підтверджується відповідним витягом з Державного реєстру від 19 травня 2016 року. У серпні 2016 року позивачеві випадково стало відомо, що право власності на її квартиру з невідомих обставин зареєстровано на іншу, зовсім незнайому їй людину - ОСОБА_2 Так, відповідно до відомостей, наявних у державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, право власності на квартиру було зареєстровано за відповідачем 2 на підставі договору купівлі-продажу квартири від 17 червня 2016 року, реєстраційний номер 2101, згідно якому останній придбав квартиру у ОСОБА_3 Зазначений договір посвідчено приватним нотаріусом київського міського нотаріального округу Манойло Н.Г. та право власності відповідача 2 на квартиру цим же нотаріусом 17 червня 2016 року зареєстровано у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Позивач звертає увагу на те. що після 19 травня 2016 року, тобто після придбання квартири у ОСОБА_4 та внесення щодо цієї угоди відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, жодних правочинів із зазначеними нерухомим майном не здійснювала, зокрема, нікому квартиру не відчужувала та будь-яким іншим чином жодних повноважень третім особам на право володіння, користування чи розпорядження цим нерухомим майном не надавала. З відповідачами вона взагалі не знайома і жодних цивільно-правових угод з даними особами не укладала. Незважаючи на вказані обставини, правочин з купівлі-продажу квартири між відповідачами набув державної реєстрації, а отже відповідач 2 неправомірно отримав можливість розпоряджатися нерухомим майном, яке фактично належить позивачеві. Крім того, на даний час позивач та її довірена особа доступу до квартири не мають, оскільки відповідачем 2 були замінені замки на вхідних дверях. За таких обставин позивач має обґрунтовані підстави побоюватися, що відповідач 2 може у будь-який спосіб та у будь-який час розпорядитися квартирою, зокрема. Шляхом її відчуження іншим особам, що ускладнить або навіть зробить неможливим виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог позивача.

Суддя вважає клопотання н підлягаючим частковому задоволенню за таких підстав: у відповідності до ст. 151 ЦПК України суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити передбачені цим Кодексом, заходи забезпечення позову. У заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено: причини, у зв,язку з якими потрібно забезпечити позов; вид забезпечення позову, який належить застосувати з обґрунтування його необхідності; інші відомості, потрібні для забезпечення позову. У відповідності до ч.3 ст.151 ЦПК України забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду. У відповідності до п.2 ч.1 ст.152 ЦПК України позов забезпечується забороною вчиняти певні дії. У відповідності до ч.3 ст.151 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Як вбачається з заяви ОСОБА_1, вона просить забезпечити її позов шляхом накладення арешту на майно, яке на даний час на праві власності належить відповідачеві 2 ОСОБА_2, а саме на квартиру номер АДРЕСА_1 заборонивши вчиняти будь-які дії з користування та/або розпорядження вказаною квартирою. У відповідності до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України номер 9 від 22 грудня 2006 року, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд /суддя має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з,ясувати обсяг позов них вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Таким чином, заява підлягає задоволенню лише в частині заборони вчиняли будь-які дії з розпорядження вказаною квартирою. Підстави для задоволення заяви про заборону користування квартирою відсутні.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 151, 152, 153, 208 - 210 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, задовольнити частково.

Накласти арешт на нерухоме майно за адресою: квартиру номер АДРЕСА_1 зареєстрованою за ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу від 17 червня 2016 року, реєстраційний номер 2101, посвідченого приватним нотаріусом київського міського нотаріального округу Манойло Н.Г. та зареєстрованого у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно цим же нотаріусом 17 червня 2016 року, заборонивши вчиняти будь-яким особам будь-які дії, пов'язані з її відчуженням.

В решті вимог заяви відмовити.

Копію ухвали надіслати заявникові.

На ухвалу може бути подана апеляція в Апеляційний суд міста Києва протягом п'яти днів після отримання її копії.

Суддя