Провадження №2/760/1904/16
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
10 червня 2016 року Солом'янський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді - Усатової І.А.
при секретарі - Здорик Л.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про відшкодування шкоди завданої залиттям квартири, суд,-
Посилається в позові на те, що 10.10.2015 у вказаній квартирі позивача, з вини відповідача мало місце залиття його квартири АДРЕСА_1
Внаслідок залиття було пошкоджено: шпалери в кімнаті площею 16,4 м2 (стіни та стеля), шпалери на кухні площею 6,2 м2,. (стіни та стеля), відбулося відшарування плитки робочої стіни, пошкоджено миючі шпалери в коридорі площею 3,0 м2, електропроводку по периметру всієї квартири, деформовано вікна на кухні та у кімнаті і деформовано двері виходу на балкон, що підтверджується Актом про залиття від 14.10.2015 року.
Просить також стягнути з відповідача 4000,00 грн. щодо відшкодування моральної шкоди. В обґрунтування завдання моральної шкоди посилається на те, що позивач не міг ні поїхати у відпустку, ні почати робити ремонт у квартирі, ні здавати в оренду квартиру №20, адже відповідач регулярно заливає квартиру №20.Дані обставини мали наслідком понесення позивачем душевних страждань, яких останній зазнав у зв'язку з протиправною поведінкою відповідачки. .
Так як добровільно вирішити питання про відшкодування завданої йому шкоди неможливо, просить задовольнити позов.
Відповідачі в судове засідання не з"явилися, повноважного представника в судове засідання не направили, про причини неявки суд не повідомили, не зважаючи на те, що були повідомлений про час та місце розгляду справи належним чином відповідно до вимог ст. 74, 75, 76, 77 Цивільного процесуального кодексу України.
Виходячи з цього та вимог ст..77 ЦПК України суд вважає повідомлення відповідачів про час розгляду справи належним.
Суд, відповідно до ст.ст. 169, 224 ЦПК України вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних у ній матеріалів, оскільки неявка відповідачів не перешкоджає постановленню заочного рішення, проти чого не заперечувала позивач.
Заслухавши пояснення позивача, представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає вимоги позивача обґрунтованими, виходячи з наступного.
Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим майновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її заподіяла.
Встановлено, що 10.10.2015 у вказаній квартирі позивача, з вини відповідача мало місце залиття його квартири АДРЕСА_1, яка належить йому на праві власності.
В результаті залиття було пошкоджено: шпалери в кімнаті площею 16,4 м2 (стіни та стеля), шпалери на кухні площею 6,2 м2,. (стіни та стеля), відбулося відшарування плитки робочої стіни, пошкоджено миючі шпалери в коридорі площею 3,0 м2, електропроводку по периметру всієї квартири, деформовано вікна на кухні та у кімнаті і деформовано двері виходу на балкон, що підтверджується Актом про залиття від 14.10.2015 року.
Відповідно до висновку № 46-19-08 про розмір матеріального збитку від 02.11.2015 року вартість завданих залиттям збитків становить 36 829,93 грн.
Як вбачається з акту від 14.10.2015 (а.с. 8), складеного комісією в складі: майстра технічної дільниці №5 Степанової Г.О., майстра рем. дільниці Дівніч Т.М., слюсаря-сантехніка Долобана Б.В., ними було обстежено квартиру АДРЕСА_1
Комісією встановлено, що залиття виникло 10.10.2015 внаслідок самовільного втручання мешканцем квартири №23 до системи центрального опалення, а саме: демонтовано прилади центрального опалення та встановлено металево пластикову перемичку, що вийшла з ладу в місцях з'єднання. Аварійною службою було демонтовано перемичку та встановлено заглушки.
Внаслідок залиття було пошкоджено: шпалери в кімнаті площею 16,4 м2 (стіни та стеля), шпалери на кухні площею 6,2 м2, (стіни та стеля), відбулося відшарування плитки робочої стіни, пошкоджено миючі шпалери в коридорі площею 3,0 м2, електропроводку по периметру всієї квартири, деформовано вікна на кухні та у кімнаті і деформовано двері виходу на балкон.
Відповідно до ст.151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок/квартиру/, зобов"язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт.
Статтею 177 ЖК України встановлено, що громадяни зобов"язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання
Такий же обов"язок на власників квартир, наймачів та орендарів квартир покладено і п.п.18 та 35 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, згідно з якими останні зобов"язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків.
При наявності несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємств по обслуговуванню житла.
Судом встановлено, що відповідач є власником квартири АДРЕСА_2.
Відповідно до вимог закону, відповідачка, як власниця, несе відповідальність за збереження як самого житла, так і її сантехнічного обладнання, а тому зобов"язаний нести перед позивачем відповідальність за завдану шкоду.
Виходячи з того, що відповідач, як власник, несе обов"язок по забезпеченню схоронності житла та сантехнічного обладнання в ньому, з заявками на несправність сантехнічного обладнання в квартирі, яке стало причиною залиття, в житлові органи не звертався, суд приходить до висновку, що відповідальність за завдану позивачу шкоду має нести саме відповідач.
Відповідно до ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала.
Виходячи з викладеного вище, суд приходить до висновку, що позивач поніс моральні страждання з вини відповідача, його обґрунтування моральної шкоди вважає такими, що заслуговують на увагу, а тому приходить до висновку про задоволення вимог позивача.
Відповідно до ст.88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.
Згідно зі ст.79 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи.
До витрат, пов'язаних з розглядом судової справи, належать, у т.ч., витрати, пов'язані з проведенням судових експертиз та витрати, пов'язані з публікацією в пресі оголошення про виклик відповідачки.
Виходячи з цього, суд приходить до висновку про стягнення з відповідачки понесених позивачем витрат, пов"язаних зі зверненням до суду та розгляду справи судом.
Керуючись ст.ст. 23,1166,1167 ЦК України,ст.с.150-151, 156, 177 ЖК України, Правилами користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями,ст.ст.3,4, 10,11,57-60,209,212-214,224 ЦПК України, суд,-
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 36 829,93 грн. щодо відшкодування завданому йому матеріального збитку, 4000,00 грн. моральної шкоди., 974 грн. судового збору, 1100 грн. судових витрат та 6200,00 грн. на правову допомогу, а всього 49 103 грн. 93 коп.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, який його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 10 днів з дня його отримання.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції.

Суддя: І. А. Усатова