Провадження по справі № 2-во/752/33/16
У Х В А Л А

05.02.2016 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

Головуючого судді Мирошниченко О.В.,

при секретарі Мархотко А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву суб'єкта підприємницької діяльності - фізичної особи ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Голосіївського районного суду м. Києва від 13 січня 2016 року про залишення без розгляду позовної заяви у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до суб'єкта підприємницької діяльності - фізичної особи ОСОБА_1 про розірвання договору та стягнення грошових коштів, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Голосіївського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_2 до суб'єкта підприємницької діяльності фізичної особи ОСОБА_1 про розірвання договору та стягнення грошових коштів.

У судовому засіданні 13.01.2016 року відповідачем заявлено клопотання про залишення позову ОСОБА_3 без розгляду, враховуючи, що позивач повторно не з'явилась у судове засідання, не надала суду докази поважності причин неявки.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 13 січня 2016 року залишено без задоволення клопотання відповідача суб'єкта підприємницької діяльності - фізичної особи ОСОБА_1 про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_2 до суб'єкта підприємницької діяльності - фізичної особи ОСОБА_1 про розірвання договору та стягнення коштів.

05.02.2016 року на адресу Голосіївського районного суду м. Києва надійшла заява суб'єкта підприємницької діяльності - фізичної особи ОСОБА_1 про виправлення допущеної описки в ухвалі Голосіївського районного суду м. Києва від 13.01.2016 р., а саме що в резолютивній частині ухвали зазначено, що ухвала оскарженню не підлягає.

Суд дослідивши та оцінивши заяву та матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 219 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають "незмінністю судового рішення". Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв'язку з нововиявленими обставинами.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Згідно ч. 1 ст. 165 ЦПК України ухвала, що викладається окремим документом, складається з

1) вступної частини із зазначенням:

дати і місця її постановлення;

найменування адміністративного суду, прізвища та ініціалів судді (суддів);

імен (найменувань) сторін та інших осіб, які беруть участь у справі;

2) описової частини із зазначенням суті клопотання та імені (найменування) особи, що його заявила, чи іншого питання, що вирішується ухвалою;

3) мотивувальної частини із зазначенням мотивів, з яких суд дійшов до висновків, і закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу;

4) резолютивної частини із зазначенням:

висновків суду;

строку і порядку набрання ухвалою законної сили та її оскарження.

Вичерпний перелік ухвал, на які можуть бути подані скарги окремо від рішення суду, визначений ч. 1 ст. 293 ЦПК України.

За змістом ст. 293 ЦПК України, ухвала суду про відкриття провадження у справі оскаржується виключно з підстав недотримання правил підсудності.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 293 ЦПК України, у разі подання апеляційної скарги на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, суд першої інстанції повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу, яка не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвали суду, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про необґрунтованість поданої заяви про виправлення описки, в зв'язку з чим приходить до висновку про відмову в її задоволенні.

Виходячи з наведеного, керуючись ст. 219 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні заяви суб'єкта підприємницької діяльності - фізичної особи ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Голосіївського районного суду м. Києва від 13 січня 2016 року про залишення без розгляду позовної заяви у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до суб'єкта підприємницької діяльності - фізичної особи ОСОБА_1 про розірвання договору та стягнення грошових коштів.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п'яти днів з дня її проголошення, а сторонами, які не були присутні при проголошенні ухвали суду - протягом п'яти днів з дня отримання її копії до Апеляційного суду м. Києва через Голосіївський районний суд м. Києва.

Суддя