Провадження № 2-во/760/90/16
в справі № 760/1815/13-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 червня 2016 року суддя Солом'янського районного суду м. Києва Усатова І.А. при секретарі Здорик Л.В. розглянувши заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про виправлення описки в рішенні суду від 07.07.2014 у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_1 про припинення права власності та стягнення компенсації ,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Солом'янського районного суду м. Києва від 07.07.2014 позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_1 про припинення права власності та стягнення компенсації задоволено повністю.

Припинено право власності ОСОБА_3 на 1/9 частину квартири АДРЕСА_1 та визнано право власності ОСОБА_4 на 1/9 частину квартири АДРЕСА_1.

Стягнуто з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 50139 гривень 00 копійок компенсації вартості 1/9 частини квартири АДРЕСА_1.

Припинено право власності ОСОБА_3 на 2/18 частини будинку АДРЕСА_2 та визнано право власності ОСОБА_4 на 2/18 частини будинку АДРЕСА_2.

Стягнуто з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 52776 гривень 50 копійок компенсації вартості 2/18 частин будинку АДРЕСА_2.

Припинено право власності ОСОБА_3 на 2/18 частини будинку АДРЕСА_2 та визнано право власності ОСОБА_1 на 2/18 частини будинку АДРЕСА_2.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 52776 гривень 50 копійок компенсації вартості 2/18 частин будинку АДРЕСА_2.

Стягнуто в рівних частках з ОСОБА_4 та ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 8459 гривень 91 копійку судових витрат.

26.05.2016 представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернулася до суду в порядку ст. 219 ЦПК України з заявою про виправлення описки в судовому рішенні.

Заява мотивована тим, у рішенні суду від 07.07.2014, а саме: в абзацах 4-7 резолютивної частини рішення невірно вказано частки будинку АДРЕСА_2 від яких відмовляється ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_4, а саме по2/18 на кожного у частці квартири та 2/18 на кожного у частці будинку.

Заявник вказала, що згідно витягів з державного реєстру прав ОСОБА_3 до ухваленням вказаного рішення належало по 1/9 вказаних квартири та будинку.

Також заявником зазначено, що вказане майно мало бути розподілене між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 як 1/18 частини кожному у будинку та відповідно 1/18 кожному у квартирі.

Виходячи з вищенаведеного заявник звернулася до суду та просила задовольнити заяву.

Суд дослідивши та оцінивши заяву та матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 219 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають "незмінністю судового рішення". Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв'язку з нововиявленими обставинами.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Судом встановлено, що при ухваленні рішення від 07.07.2014 у справі №760/1815/13-ц (провадження № 2/760/1337/14), було задоволено позов. Так, позивачем у своєму позові про припинення права власності та стягнення компенсації було пред'явлено вимоги саме щодо 1/9 частини квартири АДРЕСА_1 та 2/18 частин будинку АДРЕСА_2.

А тому, з матеріалів заяви та справи вбачається, що вимоги заявника про виправлення описки можна вважати безпідставними, оскільки судом при ухваленні рішення не було зроблено помилок, що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення та не було зроблено описок.

Натомість, суд звертає увагу заявника на те, що з тексту заяви вбачається, що по суті заявник просить суд не вирішити питання про виправлення описок в порядку ст. 219 ЦПК України, а просить переглянути його та ухвалити нове рішення.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви про виправлення описки.

Виходячи з вищенаведеного, керуючись ст.ст. 219, 293 ЦПК України

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції протягом п'яти днів з дня її проголошення.

У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя