Провадження №2/200/4596/16
У Х В А Л А

16 листопада 2016 року суддя Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська Шевцова Т.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_3 ОСОБА_4, територіальної громади в особі Дніпропетровської міської ради, треті особи Сьома Дніпропетровська державна нотаріальна контора про встановлення факту та визнання права власності частки квартири та автомобіля в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В:

У Бабушкінський районний суд м.Дніпропетровська надійшли матеріали вищевказаної позовної заяви.

Згідно ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви. Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання. Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом. До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до розяснень, які містяться у Постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року N 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», у разі об'єднання позовних вимог відповідно до статті 126 ЦПК, а також у випадках подання позовної заяви одним чи кількома позивачами (співпозивачами) до одного або кількох відповідачів судовий збір обчислюється із загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно до заявлених кожним із них вимог окремим платіжним документом (частина шоста статті 6 Закону N 3674-VI). Закон не містить заборони й можливості сплати усієї суми судового збору одним із кількох позивачів у справі; визначальним у такому разі є факт надходження усієї належної до сплати суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У випадку якщо один із позивачів звільнений від сплати судового збору, загальна сума збору зменшується пропорційно до заявлених ним вимог. У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених згідно із статтею 4 Закону України від 08 липня 2011 року N 3674-VI "Про судовий збір" за подання позову немайнового характеру.

В даному випадку предметом спору є право власності на нерухоме майно, оцінка якого відбувається у відповідності до норм Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» та Постанови КМУ №358 від 21.08.2014 року «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обовязкових платежів, які справляються відповідно до законодавства».

Відповідно до ч.2 ст.6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Враховуючи, що оцінка майна не проводилась, а позивачами ціну позову в 528 240 грн. визначено з власних міркувань, суд визначає розмір судового збору за вимоги майнового характеру для кожного з позивачів самостійно таким, що дорівнює 3240 грн.

Відповідно до ч.1 ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подану без додержання вимог, викладених у статті 119 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.121 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_3 ОСОБА_4, територіальної громади в особі Дніпропетровської міської ради, треті особи Сьома Дніпропетровська державна нотаріальна контора про встановлення факту та визнання права власності частки квартири та автомобіля в порядку спадкування за законом - залишити без руху.

Надати позивачам строк три дні з дня отримання копії ухвали про залишення позову без руху для виправлення недоліків, а саме: представлення суду доказів сплати судового збору для ОСОБА_3 у розмірі 3240 грн., для ОСОБА_2, в інтересах якого діє ОСОБА_1 в розмірі 3240 грн., розяснивши, що у випадку невиконання вимог суду позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.В. Шевцова