Провадження № 2/522/3814/13
Заява № 2-п/522/432/16
У Х В А Л А

Іменем України

«19» грудня 2016 року

Приморський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді Погрібного С.О.,

за секретаря судового засідання Грищук В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одесі заяву представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення суду від «14» травня 2013 року в справі №1522/28353/12 за позовом Приморської районної адміністрації Одеської міської ради до ОСОБА_1 про приведення реконструйованої квартири у попередній стан, за участі третьої особи ОСОБА_4,

в с т а н о в и в :

Заочним рішенням Приморського районного суду м. Одеси від «14» травня 2013 року, ухваленим у справі за вказаним позовом, вимоги позивача задоволено, зокрема, зобовязано ОСОБА_5 за власний рахунок привести самовільно реконструйоване приміщення загального користування кухню, яке розташоване в житловому будинку (гуртожитку) за адресою: вул. С.Варламова, 3, до попереднього стану згідно з проектом забудови; стягнуто з ОСОБА_5 на користь Приморської районної адміністрації Одеської міської ради судовий збір у сумі 107,30 гривень.

Представник відповідача звернувся із заявою про перегляд вказаного заочного рішення суду, постановленого в цій цивільній справі.

Сторони та інші учасники в судове засідання не зявилися, їхня неявка відповідно до ст.231 ЦПК України не є перешкодою для розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню з наступних причин.

Відповідно до правил ст. 228 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії. Згідно із ч. 1 ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином заочне рішення підлягає скасуванню за наявності одночасно двох умов: поважність причин неявки відповідача у судове засідання та представлення нових доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи та зумовлювати інші висновки суду, якби до постановлення заочного рішення вони стали відомі.

Отже, за змістом наведеного правила ці докази повинні мати істотне значення для вирішення спору між сторонами, а їх врахування мало б змінити рішення суду по суті.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач про дату, час та місце судового засідання, повідомлявся в установленому законом порядку за зареєстрованим місцем проживання (а.с. 32, 33, 34, 47, 48).

Таким чином, суд критично оцінює доводи відповідача про його неналежне сповіщення про дату, час й місце судового засідання, оскільки вказане твердження спростовується наявними матеріалами справи.

Стосовно другої обовязкової умови для перегляду заочного рішення, то суд виходить з того, що відповідачем не представлено жодного доказу, що мав би істотне значення для правильного вирішення справи.

Пояснення, що надані у заяві про перегляд заочного рішення та додані документи, не могли вплинути на ухвалене судом рішення.

Отже, відповідачем не представлено доказів, що могли бути істотними для справи та не були відомі суду під час розгляду справи та до постановлення заочного рішення; у своїх аргументах про скасування рішення відповідач посилався лише на неналежне його сповіщення про розгляд справи та щодо неврахування тих обставин справи, які викладені відповідачем у своїй заяві про перегляд заочного рішення.

Суд критично ставиться до доводів відповідача, що рішення суду постановлено на підставі недоведених обставин, що мають значення для справи, які суд вважає встановленими, з огляду на те, що наявним в матеріалах справи доказам судом вже була дана оцінка та такі докази стали підставою для ухвалення заочного рішення.

Таким чином, у суду відсутні підстави для задоволення заяви про перегляд заочного рішення, оскільки відсутні обидві підстави для задоволення такої заяви, а саме судом не було встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин та не надав жодного нового доказу, що міг би істотно вплинути на розгляд справи та на рішення суду в цілому.

При цьому, відсутність хоча б однієї з підстав для скасування заочного рішення тягне за собою безумовну відмову у задоволенні такої заяви, оскільки, в іншому випадку, суд порушуватиме вимоги ст. 232 ЦПК України.

Суд виходить з принципу недопустимості скасування рішення суду за відсутності достатніх та законних підстав для того, а також з формальних міркувань.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 231 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Щодо вирішення питання про виправлення описки в написанні прізвища відповідача.

Представник відповідача у своїй заяві про перегляд заочного рішення посилається на те, що позивачем у своїй позовній заяві зазначено неналежного відповідача ОСОБА_5, коли належним відповідачем по справі повинна бути ОСОБА_1.

Відповідно до ч.1 ст. 219 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

Як вбачається з позовної заяви та доданих до неї додатків, позивач звертався з вимогами про вчинення певних дій безпосередньо до ОСОБА_1, проте, у звязку з перекладом прізвища відповідачки з російської мови на українську, останнім допущено описку в прізвищі відповідача, оскільки, відповідно до паспорта громадянина України прізвище відповідачки українською та російською мовами є «Норик», а не «Норік» як вказано в позові.

Таким чином, враховуючи, що відповідачем у цій цивільній справі є ОСОБА_1, в тексті заочного рішення суду від 14 травня 2013 року допущено описку в частині зазначення прізвища відповідача: невірно вказано «Норік Марія Петрівна», замість правильного «Норик Марія Петрівна».

За таких обставин зазначені недоліки підлягають виправленню, оскільки неусунення зазначених недоліків перешкоджатиме належному виконанню судового рішення від «14» травня 2013 року.

Суд дійшов переконання, що допущення описки в одну літеру в написанні прізвища відповідача не призвело до порушення процесуальних прав та інтересів цієї особи.

Керуючись ст. ст. 219, 231, 232 Цивільного процесуального кодексу України, СУД

У Х В А Л И В :

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення суду від «14» травня 2013 року в справі №1522/28353/12 за позовом Приморської районної адміністрації Одеської міської ради до ОСОБА_1 про приведення реконструйованої квартири у попередній стан, за участі третьої особи ОСОБА_4, залишити без задоволення.

Виправити описку у тексті заочного рішення Приморського районного суду м. Одеси від «14» травня 2013 року в цивільній справі за позовом Приморської районної адміністрації Одеської міської ради до ОСОБА_1 про приведення реконструйованої квартири у попередній стан, за участі третьої особи ОСОБА_4, змінивши у вступній, мотивувальній та резолютивній частинах тексту рішення прізвище відповідача з невірного «Норік», на вірне «Норик».

Викласти другий та третій абзац резолютивної частини рішення Приморського районного суду м.Одеси від «14» травня 2013 року в такій редакції:

«Зобовязати ОСОБА_1 за власний рахунок привести самовільно реконструйоване приміщення загального користування кухню, яке розташоване в житловому будинку (гуртожитку) за адресою: вул. С.Варламова, 3, до попереднього стану згідно з проектом забудови.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приморської районної адміністрації Одеської міської ради судовий збір у сумі 107,30 гривень».

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції в частині виправлення описки подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали у порядку ст. 296 ЦПК України.

В решті ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Рішення суду від «14» травня 2013 року, постановлене у цій справі, може бути оскаржене шляхом подання апеляційному суду через суд першої інстанції апеляційної скарги протягом десяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

СУДДЯ С.О. ПОГРІБНИЙ

19.12.2016