У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ (ЗАЯВИ) БЕЗ РУХУ

19.12.2016 року місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Шепетко І.О., ознайомившись з матеріалами цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування збитків, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із вищезазначеною позовною заявою.

Позовна заява не відповідає вимогам п. 4 ч. 2 ст. 119, ч. 5 ст. 119 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), а саме: не зазначено ціну позову щодо вимог майнового характеру; а також не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 80 ЦПК України, ціна позову визначається, зокрема, у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується; у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Відповідно до п. 9 та п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на момент подачі позову до суду), яка встановлює пільги щодо сплати судового збору, і на яку посилається позивач, - від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються інваліди I та II груп, законні представники дітей-інвалідів і недієздатних інвалідів; учасники бойових дій, Герої України - у справах, повязаних з порушенням їхніх прав. Однак, з поданих позивачем доказів, а саме копії пенсійного посвідчення № НОМЕР_1 серії ААЗ № 528871 встановлено, що пенсія гр. ОСОБА_1 призначена по ІІІ групі інвалідності, термін його дії був встановлений до 30.06.2014 року і на даний момент не є чинним. Окрім того, доказів на підтвердження статусу учасника бойових дій до матеріалів позовної заяви не додано. Таким чином, судом встановлено, що позивач не звільнений від сплати судового збору за подання позову до суду.

З позовної заяви випливає, що позивачем ставляться дві позовні вимоги, які мають має одночасно майновий і немайновий характер: стягнути суму коштів з відповідача у розмірі 3700,00 грн. та моральну шкоду у розмірі 1500,00 грн.

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати; немайнового характеру - 0,4 розміру мінімальної заробітної плати. Частиною 1 ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» встановлено, що у місячному розмірі з 1 січня 2016 року мінімальна заробітна плата становить - 1378 гривень.

Таким чином, за подання до суду позовної заяви ОСОБА_1 підлягає сплаті судовий збір у розмірі 1102,40 грн. (одна тисяча сто дві гривні сорок копійок).

Відповідно до ч.1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи наведене, суд вважає, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. ст. 119, 121 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування збитків, - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки у строк, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Розяснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_3