АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А [1]

07 липня 2016 року суддя Апеляційного суду м. Києва Прокопчук Н.О., вирішуючи питання відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства «ПриватБанк» в особі представника Сокуренко НаталіїВікторівни на заочне рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 02 березня 2016 року в цивільній справі за позовом

ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк», третя особа ОСОБА_3 про визнання договору поруки припиненим, ―

В С Т А Н О В И ЛА :

Заочним рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 02 березня 2016 року вищевказаний позов задоволено.

Визнано договір поруки № KILO AK 0047 5191 РІ від 23.03.2007 року, укладений між ОСОБА_2 та ПАТ КБ «ПриватБанк» припиненим з 18.07.2015 року. Стягнуто з ПАТ КБ «ПриватБанк» на користь ОСОБА_2 судові витрати у розмірі 487, 20 грн.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 16.05.2016 року було відмовлено у задоволенні заяви представника ПАТ КБ «ПриватБанк» Гринь К.А. про перегляд заочного рішення суду від 02.03.2016 року.

Не погоджуючись із вказаним заочним рішенням суду, ПАТ КБ «ПриватБанк» в особі представника Сокуренко Н.В. 15.06.2016 року направило до суду апеляційну скаргу.

Однак апеляційне провадження в даній справі не може бути відкрите виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 4 ст. 231 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Згідно вимог статті 73 ЦПК суд поновлює або продовжує строк, встановлений відповідно законом або судом, за клопотанням сторони або іншої особи у разі його пропущення з поважних причин.

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема журналу судового засідання, представник заявника ОСОБА_5 приймала участь у розгляді заяви про перегляд заочного рішення суду, їй було відомо про дату і час проголошення вступної та резолютивної частини ухвали суду (а.с. 64-65).

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 №475/97- ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також, справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, яким серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Законом, а саме ст.ст. 27, 31 ЦПК України особи, що беруть участь у справі, наділені широким колом цивільних прав, і лише одним обов'язком: добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати покладені на них процесуальні обов'язки.

А відтак, посилання заявника на отримання копії повного тексту ухвали суду першої інстанції про залишення заяви про перегляд заочного рішення суду без задоволення 13 червня 2016 року як на підставу для поновлення процесуального строку слід визнати неповажними.

Відповідно до ч. 3 ст. 297 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 294 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали особа має право звернутись до апеляційного суду з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Таким чином, протягом тридцяти днів з моменту отримання даної ухвали апелянту необхідно подати до апеляційного суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якій зазначити інші підстави для поновлення строку та надати докази на підтвердження поважності причин його пропуску.

За таких обставин апеляційна скарга підлягає залишенню без руху для надання стороні права на звернення до апеляційного суду із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції; надання відповідних доказів на підтвердження поважності причин пропуску процесуального строку та оформлення апеляційної скарги відповідно до вимог ст. 295 ЦПК України.

Керуючись ст. 121, 231, 294, 295, 297 ЦПК України, суддя, −

У Х В А Л И ЛА :

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «ПриватБанк» в особі представника Сокуренко Наталії Вікторівни на заочне рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 02 березня 2016 року - залишити без руху.

Роз'яснити заявнику, що відповідно до вимог ч. 3 ст. 297 ЦПК України він має право протягом тридцяти днів з моменту отримання копії цієї ухвали подати до суду апеляційної інстанції заяву про поновлення строку апеляційного оскарження із зазначенням інших підстав для його поновлення та надати докази на підтвердження поважності причин пропуску процесуального строку.

Попередити заявника - якщо протягом тридцяти днів він не подасть до суду заяву про поновлення строку, або вказані ним підстави для поновлення строку будуть визнані неповажними, йому буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Суддя Прокопчук Н.О.

Справа № 761/39580/15-ц

№ апеляційного провадження: 22-ц/796/10292/2016

Головуючий у суді першої інстанції: Маліновська В.М.

Доповідач у суді апеляційної інстанції: Прокопчук Н.О.