ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-п/753/265/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" жовтня 2016 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі судді Вовка Є.І., при секретарі Германенко В.А., в приміщенні Дарницького районного суду м. Києва, у судовому засіданні по розгляду заяви ОСОБА_2 про перегляд (скасування) заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від "29" серпня 2016 року по цивільній справі №753/6337/16-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

Встановив:

В заяві про перегляд вказаного заочного рішення та доданих документах ОСОБА_2 не повідомлено, а отже і не доведено щодо наявності в нього конкретної хвороби, чи інших причин які б не дозволяли йому з»явитися у судове засідання "29" серпня 2016 року, при цьому, навіть всупереч його клопотанню про відкладення від 26.08.2016 року (в якому було огульно зазначено причину неявки - його не визначену хворобу), в заяві перегляд вказаного заочного рішення вже не зазначається ця причина неявки "29" серпня 2016 року (при цьому, заявником так і не було надано доказів щодо його хвороби, в тому числі, станом "29" серпня 2016 року), а вказана інша причина, яку ОСОБА_2 зазначає як поважну - що йому не надходила повістка про повторний виклик у судове засідання.

При цьому, відповідно до положень ч.3 ст.27 ЦПК України - особи, які беруть участь у справі, зобов»язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права.

Крім того, судом враховано, що в силу вимог п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру. Обов»язок швидкого здійснення правосуддя покладається в першу чергу на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції (параграф 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі «Смірнова проти України»). Всі ці обставини слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

При цьому, з наявних матеріалів вбачається, що відповідач на судовий розгляд цієї справи не з"явився, при цьому особисто та завчасно - ще 16.08.2016 року (розписка у рекомендованому листі а.с.57, та не заперечувалося відповідачем) отримав виклик на судовий розгляд цієї цивільної справи, призначений на 29.08.2016 року.

Так, відповідно до положень ч.2 та ч.3 ст.74 ЦПК України: судові повістки про виклик у суд надсилаються особам, які беруть участь у справі, свідкам, експертам, спеціалістам, перекладачам, а судові повістки-повідомлення - особам, які беруть участь у справі з приводу вчинення процесуальних дій, у яких участь цих осіб не є обов'язковою; судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за три дні до судового засідання.

Крім того, дослідивши матеріали цивільної справи, суд встановив наступне.

Оскаржуваним заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від "29" серпня 2016 року по цивільній справі №753/6337/16-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, було вирішено наступне.

Позов ОСОБА_3 задовольнити частково.

В порядку поділу майна подружжя, визнати за ОСОБА_3 право власності на ? частину:

- квартири АДРЕСА_1;

- квартири АДРЕСА_2;

- гаражу АДРЕСА_3

- гаражу АДРЕСА_4

В порядку поділу майна подружжя, залишити право власності за ОСОБА_2 на ? частину:

- квартири АДРЕСА_1;

- квартири АДРЕСА_2;

- гаражу АДРЕСА_3

- гаражу АДРЕСА_4

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Судові витрати у виді судового збору в сумі 3445 грн. стягнути на користь ОСОБА_3 з ОСОБА_2, решту судового збору зарахувати в доход держави.

Відповідач не з»явився у судове засідання по розгляду цієї цивільної справи "29" серпня 2016 року (як і будь-який його представник), при цьому, не повідомив суд про наявність конкретних поважних причин його неявки, огульно посилаючись у заяві (яка була передана пізніше) на неявку у зв»язку з невідомою хворобою у невідомої особи, що доказами не підтверджено, а отже поважна причина вказаної неявки ОСОБА_2 відсутня, оскільки і наступні вищевказані твердження ОСОБА_2, що такою поважною причиною є те, що йому не надходила повістка про повторний виклик у судове засідання суперечать положенням п.2) ч.1 ст.169 ЦПК України.

Так, з положень п.2) ч.1 ст.169 ЦПК України вбачається, що суд відкладає розгляд справи у разі першої неявки в судове засідання сторони або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, оповіщених у встановленому законом порядку про час і місце судового розгляду, виключно у випадку якщо вони повідомили про причини неявки, які судом визнано поважними.

При цьому, відповідно до положень ст.1 ЦПК України - завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до положень ст.60 ЦПК України: кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу; докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі; доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Враховуючи, що відповідно до положень ч.1 ст.232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню за умови наявності сукупності обставин -

а) що відповідач не з"явився у судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин (при цьому причини не повідомлення відповідачем конкретних поважних причин вказаної неявки, останнім фактично так і не були наведені),

і б) - докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи,

при цьому, у даному випадку відсутня сукупність зазначених обставин, які викладені у вищевказаному пункті, умовно позначеному літерою а), а тому суд вважає, що вказана заява про перегляд заочного рішення не може бути задоволена в силу імперативного характеру вказаної правової норми, і обгрунтування цієї заяви щодо огульного заперечення всіх висновків суду щодо суті вищевказаних позовних вимог не спростовують такого висновку суду.

Вивчивши всі наявні матеріали, враховуючи вищевикладене, вищенаведені норми ст.232 ЦПК України, суд вважає, що вказана заява про перегляд (скасування) заочного рішення не підлягає задоволенню.

Керуючись п.1) ч.3 ст.231 ЦПК України,

Ухвалив:

Залишити без задоволення заяву ОСОБА_2 про перегляд (скасування) заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від "29" серпня 2016 року по цивільній справі №753/6337/16-ц.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: