Провадження №2/200/5056/16
У Х В А Л А

27 грудня 2016 року суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Шевцова Т.В., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Ричка Юлія Олександрівна, про встановлення факту нікчемності правочину, скасування державної реєстрації права, витребування майна з чужого незаконного володіння, -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивачі звернулись до Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська з вищезазначеною позовною заявою.

Відповідно до ст.119 ЦПК України позовна заява подається в письмовій формі. Позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви. Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання. Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом. До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно ч.1 ст.256 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов'язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім'я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім'ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

Відповідно до пункту 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 06.11.2009 року "Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними", визначено, що відповідно до статей 215 та 216 ЦК України, вимога про визнання оспорюваного правочину недійсним та про застосування наслідків його недійсності, а також вимога про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину може бути заявлена як однією зі сторін правочину, так і іншою заінтересованою особою, права та законні інтереси якої порушено вчиненням правочину.

Отже, судом можуть бути розглянуті вимоги про визнання правочину нікчемним та застосування наслідків його нікчемності, зокрема, скасування державної реєстрації права власності.

Разом з цим, встановлення факту нікчемності правочину не відповідає вимогам ч. 1 ст.256 ЦПК України, тому перший пункт позовних вимог підлягає уточненню.

Згідно ст.16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов'язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Крім цього, відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір», за вимоги фізичної особи немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру заробітної плати, а відповідно до ст.6 цього Закону - судовий збір справляється за кожну вимогу окремо.

Позивачем представлено докази сплати судового збору лише в розмірі 551,20 грн., у зв'язку з чим, необхідно представити докази сплати судового збору в розмірі 1102,40 грн.

Відповідно до ч.1 ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подану без додержання вимог, викладених у статті 119 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.121 ЦПК України,-

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Ричка Юлія Олександрівна, про встановлення факту нікчемності правочину, скасування державної реєстрації права, витребування майна з чужого незаконного володіння - залишити без руху.

Запропонувати позивачу у триденний строк з дня отримання копії ухвали про залишення позову без руху подати до канцелярії суду: докази сплати судового збору в розмірі 1102,40 грн. та уточнену позовну заяву у кількості сторін по справі, де привести п.1 позовних вимог у відповідність до встановлених ст.16 ЦК України способів захисту порушеного права.

Роз'яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог суду позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.В. Шевцова