ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/6996/16
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

"08" листопада 2016 р. Дарницький районний суд м. Києва

у складі:головуючого судді: ЛЕОНТЮК Л.К.,

за участю секретаря: ГОЛОДЕНКО К.В.

сторін

позивачки ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом

ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, суд

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_2 звернулася до суду 23.08. 2016 року з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, вказуючи, що з 25 листопада 1994 року вона перебуває в зареєстрованому шлюбі з відповідачем, від шлюбу мають неповнолітню доньку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 та повнолітнього сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2. Враховуючи, що спільне життя з відповідачем у них не склалося, спільне господарство не ведуть та подальше спільне проживання та збереження шлюбу між ними не можливе, позивачка просить розірвати шлюб з відповідачем.

В судовому засіданні позивачка підтримала свої позовні вимоги та просила їх задовольнити з підстав викладених у позовних вимогах, пояснивши суду, що вони не підтримують шлюбні відносини та проживають окремо і не ведуть спільне господарство з січня 2016 року, хоча і проживають під одним дахом.

Відповідач в судове засідання не з'явився, будучи належним чином повідомлений, що підтверджується зворотним повідомленням про вручення судової повістки у судове засідання, про причини неявки суду не повідомив, будь-яких заяв про відкладення розгляду справи через загальну канцелярію до суду не надійшло, а тому на підставі заяви позивача і у відповідності до вимог ст. 224, 225 ЦПК України, суд вважає можливим провести судове засідання в заочному порядку.

Вислухавши пояснення позивачки , дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню із наступних підстав.

Судом встановлено, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 25 листопада 1994 року , укладеного у Відділі реєстрації актів громадянського стану Харківського району м. Києва, актовий запис № 424 (а.с.5), від шлюбу мають неповнолітню доньку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 ( а.с. 7) та повнолітнього сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2 ( а.с. 6) . Спільне життя сторін не склалося через відсутність порозуміння, різні погляди на вирішення сімейних проблем, ігноруванням налагодження сімейних відносин, що призвело до втрати почуття поваги та любові. Сторони не підтримують сімейно-шлюбні відносини, не ведуть спільного господарства, не мають спільного бюджету, не живуть однією сім'єю з січня 2016 року, хоча і проживають під одним дахом.

Від призначення судом строку вдруге на примирення позивачка відмовилася, вказавши про те, що подальше сімейне життя не є можливим, оскільки даний шлюб існує формально, а тому вона свідомо прийняла рішення про розірвання шлюбу.

Суд вважає, що позивачка довела дійсність та незмінність волевиявлення про розірвання

шлюбу.

Відповідно до статті 112 Сімейного кодексу України шлюб розривається, якщо судом буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечить інтересам одного із них.

Побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки (стаття 1 СК України).

Проте судом встановлено, що вказані паритетні засади побудови сімейних відносин у даного подружжя відсутні.

Судом встановлено, що сім'я розпалась остаточно із-за непорозумінь, психологічної несумісності сторін, небажання відновити сімейні відносини, а тому подальше спільне життя сторін неможливе, збереження шлюбу є недоцільним та суперечить їх інтересам.

Майнового спору у сторін не виникає, Щодо утримання та виховання неповнолітньої доньки спору не виникає, оскільки відповідач в межах своїх можливостей допомогає утримувати доньку матеріально.

На підставі викладеного, ст.ст. 110-112 Сімейного кодексу України, з урахуванням Постанови № 11 від 21 грудня 2007 року Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділу спільного майна подружжя" та, керуючись ст.ст. 5, 6, 7, 8, 10, 11, 13, 14, 15, 57, 58, 59, 60,62, 64, 88, 191 ч.5, 195, 196, 208, 209, 212, 213, 214, 215, 218, 224, 225, 230, 232, 294 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 25 листопада 1994 року у Відділі реєстрації актів громадянського стану Харківського району м. Києва, актовий запис № 424 між

ОСОБА_2 та

ОСОБА_3 розірвати.

Шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрований та проживає у АДРЕСА_2 на користь ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5, зареєстрованої та проживаючої у АДРЕСА_1 судовий збір сплачений нею при подачі позовних вимог у сумі 551 ( п"ятсот п"ятдесят одна ) гривень 20 коп.

Копію заочного рішення вручити позивачці в залі судового засідання., відповідачу надіслати рекомендованою поштою для відому.

Заочне рішення може бути переглянуто Дарницьким районним судом м. Києва за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

СУДДЯ ЛЕОНТЮК Л.К.