Справа № 752/8843/15-ц
Провадження № 2/752/218/16
У Х В А Л А

Іменем України

19.10.2016 року Голосіївський районний суд міста Києва

у складі головуючого по справі судді - Шкірай М.І.

за участю секретаря - Безверхої Н.В.

за участю представника позивача - ОСОБА_1

розглянувши в судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженої відповідальністю «Укрінформсервіс» та Закритого акціонерного товариства «Київгума» про визнання права власності та

зустрічного позову Закритого акціонерного товариства «Київгума» до ОСОБА_2 та Товариства з обмеженої відповідальністю «Укрінформсервіс» про визнання недійсним договору суд, -

Встановив

18 жовтня 2016 року до суду надійшов позов ОСОБА_3, як третьої особи з самостійними вимогами щодо предмету спору до ОСОБА_2 про визнання права власності.

Судом порушено питання про залишення вказаного позову без руху у зв'язку з відсутністю документального підтвердження сплати судового збору.

В судовому засіданні ОСОБА_1 заперечував проти прийняття зустрічного позову.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 та вивчивши матеріали вищевказаного позову третьої особи з самостійними вимогами, суд приходить до наступного.

Згідно ст. 34 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення судового розгляду, пред'явивши позов до однієї чи обох сторін. Ці особи мають усі процесуальні права і обов'язки позивача. Після вступу в справу третьої особи, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору, справа за клопотанням цієї особи розглядається спочатку.

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України у п. 15 Постанови від 12.06.2009 р. № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» судам слід мати на увазі, що оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об'єднання і роз'єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими статтями 123-126 ЦПК України.

Статтею ст. 125 ЦПК України, встановлено, положення ст. 123, 124 ЦПК України застосовуються до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмету спору у справі. у якій відкрито провадження.

Тобто позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору в справі, у якій відкрито провадження, приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов'язані і спільний їх розгляд є доцільний, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин та коли вимоги за позовами можуть зараховуватись.

Форма і зміст поданої представником третьої особи позовної заяви не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, а саме не надано документу, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Реквізити для сплати судового збору: одержувач: УДКСУ у Голосіївському районі м. Києва, , банк одержувач: ГУ ДКСУ у м. Києві, МФО: 820019, р/р 0002, код платежу: 22030001.

За правилами ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених ст.ст. 119, 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків.

Оскільки, без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про доцільність прийняття вказаного зустрічного позову неможливо, суд вважає за необхідне заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 34, 119-126, 208-210 ЦПК України, суд -

Ухвалив

Матеріали позову ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання права власності - залишити без руху та надати строк для усунення недоліків до 20 жовтня 2016 року до 09 години.

Відкласти розгляд справи до 20 жовтня 2016 року до 09 години.

У разі невиконання вимог ухвали у визначений строк скарга буде вважатись неподаною та повернута ОСОБА_3.

Ухвала може бути оскаржена лише в частині визначення ставки судового збору, в іншій його частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя