ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/7964/16
У Х В А Л А

про залишення позову без руху

"20" жовтня 2016 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Комаревцева Л.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Дарницької районної в м.Києві державної адміністрації про визнання права власності на спадкове майно, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачі звернулись до суду з позовом про визнання права власності на спадкове майно.

Вивчивши матеріали позовної заяви суд приходить до висновку, що заява подана з порушенням вимог ч.5 ст.119 ЦПК України.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору із позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Так, згідно з ч.5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч.6 ст.6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Встановлено, що позивачем ОСОБА_2 сплачено судовий збір лише у сумі 3285 грн. 30 коп., хоча предметом позову є визнання за позивачами права власності на двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 а саме:позивачі просять визнати за ними право власності на вказану квартиру в рівних частках кожному.

Разом з тим, згідно з п.2 ч.1 ст.80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. Відповідно до положень частини другої зазначеної статті, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Враховуючи викладене та те, що зміст позовних вимог стосується визнання права власності на майно у вигляді двокімнатної квартири, яка знаходиться в місті Києві, суд приходить до висновку про необхідність визначення загального розміру судового збору за максимальною ставкою у 5 мінімальних заробітних плат у сумі 6890 грн. 00 коп. та встановлення для кожного з позивачів окремо пропорційно до висунутих позовних вимог суми судового збору, а саме: для ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у сумі по 3445 грн. 00 коп. для кожної із позивачів, що складає по 50% від максимальної ставки судового збору (ст.4 Закону України «Про судовий збір»).

Крім того, позивачами не вказано: номери засобів зв'язку сторін, якщо такі відомі ; не зрозуміло чому відповідачем визначено Дарницьку РДА в м.Києві та які права позивачів були нею порушені, оскільки вимоги про визнання права власності на спадкове майно відноситься до компетенції Київської міської ради.

Згідно ст.121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 119 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 119 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому заяву слід залишити без руху, а позивачам надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Дарницької районної в м.Києві державної адміністрації про визнання права власності на спадкове майно - залишити без руху.

Надати позивачам строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачами ухвали суду.

Якщо у встановлений термін зазначені вимоги не будуть виконані заява буде вважатися неподаною.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ Л.В. КОМАРЕВЦЕВА