СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/6455/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2016 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду м. Києва Войтенко Ю.В., вивчивши матеріали цивільної справи за позовною заявою представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про визнання відмови від прийняття спадщини за законом недійсною та визнання позивача таким, що прийняв спадщину за законом,

В С Т А Н О В И В:

До Святошинського районного суду м. Києва надійшла позовна заява представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про визнання відмови від прийняття спадщини за законом недійсною та визнання позивача таким, що прийняв спадщину за законом.

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви, вважаю, що позовна заява не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства України.

Відповідно до ст. 1 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтереси юридичних осіб, інтересів держави.

За нормою ст.. Цивільного процесуального кодексу України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Відповідно до вимог пунктів ч.2, ч. 4 ст. 119 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити серед іншого: зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування, позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Відповідно до роз'яснень п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування», свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.

У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин підстави також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Відповідно, у позовній заяві почергово повинно бути викладено зміст позовної вимоги, виклад обставин, якими позивач обґрунтовую цю позовну вимогу та зазначення доказів, що її підтверджує, наявність підстав для звільнення від доказування.

Позовні вимоги не мають чіткого визначення взагалі та відповідно норм чинного законодавства.

Разом з тим, зміст позовної заяви та викладені обставини, що обґрунтовують предмет спору, не містять посилання на відповідні норми діючого цивільного законодавства, що регулюють спірні правовідносини, які виникли між позивачем та відповідачем, тобто позивачем не зазначено, якими нормами чинного законодавства порушені права підлягають захисту у судовому порядку, саме в розрізі даного спору, ураховуючи спадковий характер спірних правовідносин, що має дві підстави виникнення - за законом та за заповітом.

Відповідно до ст. 80 Цивільного процесуального кодексу України ціна позову визначається - у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна; у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Разом з тим, зміст позовної заяви не містить визначення ціни позову, ураховуючи майновий характер позову, яка складає загальну вартість спадкової маси, що є предметом спору, що ставить під сумнів щодо вірності визначення ціни позову, яка має становити суму вартості об'єкту нерухомості, що становить об'єкт предмета спору, з долученням доказів на підтвердження визначеної позивачем ціни позову, яка має становити дійсну вартість спірного нерухомого майна станом на день звернення з даним позовом до суду, а саме висновку відповідного експертного дослідження нерухомого майна, право власності на яке підлягає оспоренню згідно предмету спору.

Відповідно до частини першої ст.26 Цивільного процесуального кодексу України у справах позовного провадження особами, які беруть участь у справі, є сторони, треті особи, представники сторін та третіх осіб.

Крім того, відповідно до частини першої ст.35 Цивільного процесуального кодексу України треті особи, які не заявлять самостійних вимог щодо предмету спору, можуть вступати у справу на стороні позивача або відповідача до ухвалення судом рішення, якщо рішення в справі може вплинути на їх права або обов'язки щодо однієї із сторін.

Як убачається із змісту позовної заяви, позивачем не вирішено питання про залучення до участі у розгляді поданого спору в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, нотаріуса,що прийняв відмову від спадщини.

Зазначені недоліки не дають можливості суду підготувати та розглянути заяву в суді першої інстанції.

Щодо клопотання про звільнення від сплати судового збору, слід зазначити, що відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Відповідно до ч. 3 ст. 82 ЦПК України з підстав зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати. Основна умова, за якої може мати місце відстрочка чи розстрочка, - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений суду достовірними доказами (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо), однак, позивачем на підтвердження майнового стану надана лише довідка про перебування на обліку в Шевченківському РУПСЗН, копія трудової книжки, не завіреної належним чином та свідоцтва про народження дітей, що не виключає інші доходи позивача, або членів її сім'ї.

Заява про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає, оскільки є необґрунтованою, адже сплата судового збору за подачу позову передбачена чинним законодавством, а обставини, на які посилається позивач, не є підставою для звільнення від сплати судового збору, так як не підтверджені належним чином.

Згідно ст.121 ЦПК України суддя встановивши, що заяву подано без додержання вимог ст.119 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк на усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Суд вважає за необхідне надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст.ст.119 - 121, 208, 209 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про визнання відмови від прийняття спадщини за законом недійсною та визнання позивача таким, що прийняв спадщину за законом - залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, позовна заява вважається неподаною та повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Войтенко