Справа № 752/9578/16-ц
Провадження № 2-о/752/269/16
Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

22 вересня 2016 року Голосіївський районний суд м. Києва

в складі головуючого судді Мирошниченко О.В.

при секретарі Мархотко А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1, заінтересована особа Друга Київська державна нотаріальна контора про встановлення факту проживання однією сім'єю, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про встановлення факту спільного проживання із своєю тіткою ОСОБА_3, спадкодавцем мотивуючи свої вимоги тим, що встановлення факту необхідне для отримання свідоцтва на право спадкування у видачі якого їй було відмовлено постановою Другої Київської нотаріальної контори від 20.04.2016 року за №2426/02-31. Представник заявника пояснила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла тітка ОСОБА_1 ОСОБА_3, яка була власницею 1/4 часток квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_1 є власником 1/4 частки тієї самої квартири. Померла не мала власної родини та не мала дітей. Саме тому з 1987 року вона проживала однією сім'єю із ОСОБА_1 та її родиною, зокрема, в 1987 році вони обміняли квартиру померлої та квартиру Заявниці на одну 3-кімнатну квартиру АДРЕСА_1. В подальшому всі разом, ОСОБА_1, її чоловік та дочка, а також померла тітка приватизували вищевказану квартиру. Між померлою та ОСОБА_1 завжди були добрі відносини, вони ніколи не сварилися, завжди розуміли один одного.

Мешкаючи постійно разом із померлою, ОСОБА_1 не звернулася до нотаріальної контори у встановлений строк, оскільки вважала себе такою, що прийняла спадщину. Спільне проживання ОСОБА_1 із її тіткою можуть бути підтверджені показами свідків.

В судовому засіданні представник заявника підтримала заявлені вимоги за вищевикладеними обставинами в повному обсязі та просила суд встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 із спадкодавцем ОСОБА_3 з 1987 по 2001 рік, тобто на час відкриття спадщини.

Представник заінтересованої особи до суду не з'явився. Судом про дату судового розгляду повідомлений належним чином та у встановленому законом порядку. Направила на адресу суду клопотання з проханням слухати справу у її відсутності.

Свідок ОСОБА_4 пояснила, що вона є дочкою ОСОБА_1 та є власником 1/4 часток квартири АДРЕСА_1 Померла ОСОБА_3 приходиться їй бабцею, жила із нею із самого її народження, доглядала за нею, відносини між ними завжди були добрі, сімейні.

Свідок ОСОБА_5 пояснила, що є подругою та колишньою однокласницею дочки ОСОБА_1 і з дитинства знає її родину. Засвідчила, що регулярно бувала в квартирі однокласниці, бачила як ОСОБА_6 доглядала за нею, відносини в сім'ї завжди були щирі, добрі, вони ніколи не сварилися.

Вислухавши пояснення представника завника, дослідивши надані письмові докази та пояснення свідків, суд прийшов до висновку, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав:

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року у віці 84 років померла ОСОБА_3 про що 1.06.2001 року складено відповідний запис №184, місце смерті - Україна, м. Київ, місце державної реєстрації - відділ реєстрації актів громадянського стану Московського районного управління юстиції у м. Києві.

20.04.2016 року державним нотаріусом Другої Київської державної нотаріальної контори ОСОБА_7 відмовлено у видачі свідоцтва на право на спадщину після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року тітки ОСОБА_3, 1916 року народження, яка була зареєстрована в АДРЕСА_1 у зв'язку із неможливістю встановити родинні стосунки між ОСОБА_1 та померлою.

Відповідно до ст.549 Цивільного кодексу УРСР (що діяв на момент смерті спадкодавця) визнається, що спадкоємець прийняв спадщину якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном. 3гідно ч.3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно п.п. 2 та 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування» якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім'єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року, тощо. Якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв'язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не про встановлення факту прийняття спадщини.

Згідно матеріалів спадкової справи № 277/2015, зареєстрованої у спадковому реєстрі за номером 58878140 з заявою про прийняття спадщини ОСОБА_8, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року звернулася тільки ОСОБА_1, станом на «22» вересня 2016 року, коли державним нотаріусом Другої Київської державної нотаріальної контори ОСОБА_7 було сформовано копію матеріалів зазначеної спадкової справи заяв інших спадкоємців про прийняття спадщини не надходило.

Крім того, за даними довідки № 807, виданої «15» квітня 2016 року Комунальним концерном № 806 на запит державного нотаріуса ОСОБА_7 ОСОБА_3 була зареєстрована за адресою - АДРЕСА_1 з «03» березня 1987 року по день смерті.

Таким чином, у судовому засіданні письмовими доказами, поясненнями свідків було доведено, що на час смерті спадкодавиці ОСОБА_3 ОСОБА_1 мешкала разом із нею.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ч. 2 ст. 256, 259 ЦПК України суд, -

в и р і ш и в :

Заяву ОСОБА_1, заінтересована особа Друга Київська державна нотаріальна контора про встановлення факту проживання однією сім'єю задовольнити.

Встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 та ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року з 1987 року по день смерті.

Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Голосіївський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя