Справа № 369/4548/16-ц
Провадження № 2/369/2355/16
01.09.2016 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
головуючої судді Пінкевич Н.С.,
при секретарі Дуплій Т.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до відділу державної виконавчої служби Києво-Святошинського районного управління юстиції Київської області, Вишнева міська державна нотаріальна контора Київської області, третя особа комунального підприємства «Управління міського господарства» про виключення з акту опису майна та звільнення з-під арешту,-
У травні 2016 року позивач звернувся до суду з вказаним позовом до відповідачів. Свої вимоги обґрунтовував тим, що 10 травня 2013 року помер чоловік ОСОБА_2. У визначений ст.1270 Цивільного кодексу України термін вона звернулася до Вишневої міської державної нотаріальної контори для прийняття спадщини. Але під час оформлення спадщини стало відомо про те, що на спадкову квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 накладено арешт і, що подальше оформлення спадщини не можливо в звязку з арештом. Відповідно до даних з реєстру підставою обтяження стала: постанова про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження АК №631417 від 25 червня 2005 року ВДВС Києво-Святошинського району Київської області. Вказала, що накладення арешту на квартиру є незаконним, оскільки вся заборгованість відповідно до рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області по справі за №2-1549 вже погашена в повному обсязі, а тому відпали всі підстави для арешту. Але арешт з квартири так і не знято.
Просила суд звільнити з-під арешту ? частину квартиру АДРЕСА_2, накладеного постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження АК №631417 від 25 червня 2005 року ДВС Києво-Святошинського району Київської області.
У судове засідання позивач не зявилася. Подала суду заяву про розгляд справи в її відсутність, позовні вимоги підтримала. Просила позов задоволити.
У судове засідання представники відповідачів не зявились. Про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило. За таких обставин та за відсутності заперечень позивача, суд ухвалив провести заочний розгляд справи.
Дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.
При розгляді справи судом встановлено, що 10 травня 2013 року помер ОСОБА_2, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії І-ОК №280274, виданого виконавчим комітетом Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області.
Померлий ОСОБА_2 був чоловіком ОСОБА_1, що підтверджено свідоцтвом про одруження І-АБ №222592.
У визначений ст.1270 Цивільного кодексу України термін ОСОБА_1 звернулася до Вишневої міської державної нотаріальної контори для прийняття спадщини.
З інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 27 березня 2016 року за №56050701, встановлено, що арешт нерухомого майна за реєстраційним номером обтяження 2162815, зареєстрованим 07 липня 2005 року реєстратором Вишневою міською державною нотаріальною конторою на квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1. Підставою обтяження вказано: постанова про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження АК №631417 від 25 червня 2005 року ДВС Києво-Святошинського району Київської області.
Відповідно до листа відділу державної виконавчої служби Києво-Святошинського районного управління юстиції Київської області від 31 серпня 2016 року за №4341-1: згідно даних Єдиного державного реєстру виконавчих проваджень станом на 31 серпня 2016 року відкритих виконавчих проваджень щодо стягнення з ОСОБА_2 не перебуває. А також, що відповідно до п.9.9 «Порядку роботи з документами в органах державної виконавчої служби», строк зберігання завершених виконавчих проваджень переданих на зберігання становить три роки.
Надати будь-яку іншу інформацію щодо виконавчих проваджень відкритих у 2005 році не має можливості у звязку з тим, що Єдиний державний реєстр виконавчих проваджень функціонує з 2007 року.
На підставі наведеного суд приходить до висновку, що на даний час виконавче провадження знищено. Наявний арешт порушує права позивача, так як відповідач не має можливості скасувати накладений арешт, а позивач реалізувати свої спадкові права.
Згідно ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ст.60 Закону України «Про виконавче провадження», особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.
За змістом ст. ст.1216,1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно дост. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Таким чином, позивач набув право звернення до суду з вказаним позовом, як спадкоємець померлого власника арештованого майна.
Згідно п.1, 3 ч. 2ст. 5 Закону України "Про виконавче провадження", державний виконавець зобов'язаний вживати заходів примусового виконання рішення, встановлених цим Законом, неупереджено, своєчасно, повно вчиняти виконавчі дії. Державний виконавець: здійснює необхідні заходи щодо своєчасного і повного виконання рішення, зазначеного в документі на примусове виконання рішення, у спосіб і порядок, визначені виконавчим документом; розглядає заяви сторін та інших учасників виконавчого провадження та їх клопотання.
Згідно ч.1ст. 7 Закону України "Про виконавче провадження"державний виконавець зобов'язаний використовувати наданні йому права у точній відповідності із законом і не допускати у своїй діяльності порушення прав та законних інтересів громадян і юридичних осіб.
У разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника.
Тобто, законодавець пов'язує можливість звернення особи з даним позовом у разі порушення права власності на майно, на яке було накладено арешт.
За правилами ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження», арешт майна боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно боржника може накладатися державним виконавцем шляхом: винесення постанови про арешт коштів та інших цінностей боржника, що знаходяться на рахунках і вкладах чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах; винесення постанови про арешт коштів, що перебувають у касі боржника або надходять до неї; винесення постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження; проведення опису майна боржника і накладення на нього арешту.
Відповідно до ст. 50 Закону України «Про виконавче провадження», у разі якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем накладено арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, державний виконавець зазначає про зняття арешту, накладеного на майно боржника.
Згідно п.9.9 Порядку роботи з документами в органах державної виконавчої служби, затвердженогонаказом Міністерства юстиції України від 25 грудня 2008 року № 2274/5, строк зберігання завершених виконавчих проваджень, переданих на зберігання, становить 3 (три) роки, крім виконавчих проваджень, завершених за постановами про накладення адміністративного стягнення, строк зберігання яких становить 1 (один) рік.
У матеріалах справи відсутні докази про те, що на даний час існує потреба в арешті вищезазначеного майна.
На час розгляду справи виконавче провадження знищено відповідно до п. 9.9 Порядку роботи з документами в органах державної виконавчої служби, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 25 грудня 2008 року № 2274/5, як таке, що завершене, що вказує на незаконність перебування майна під арештом, однак унеможливлює звільнення майна з-під арешту у позасудовому порядку.
Таким чином, зважаючи на встановлені судом обставини та враховуючи наявність накладеного арешту на майно спадкодавця ОСОБА_2, неможливість скасування арешту в позасудовому порядку та оскільки позивач в іншій спосіб, крім звернення до суду з позовом про зняття арешту захистити своє порушене право не може, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача та необхідність захисту їх права шляхом скасування такого арешту, а відтак і про задоволення позову.
На підставі наведеного, ст.ст. 5, 7, 50, 57, 60 Закону України «Про виконавче провадження», ст.ст. 1216, 1217, 1261, керуючись ст.ст. 3, 10, 11, 58-60, 88, 209, 213, 214, 215, 218, 224, 228, 233 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 задоволити.
Звільнити з-під арешту майно, а саме ? частини квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3, що належало ОСОБА_2, який був накладений на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження АК №631417 від 25 червня 2005 року ДВС Києво-Святошинського району Київської області та зареєстровано 07 липня 2005 року за реєстраційним номером обтяження 2162815.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заява про перегляд заочного рішення може бути подана протягом десяти днів з для отримання його копії.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Суддя Пінкевич Н.С.