У Х В А Л А

Іменем України

06 липня 2016 року м. Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Петріщева І.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовною заявою представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Відділ у справах громадянства, міграції та реєстрації фізичних осіб Деснянського району м. Києва, про усунення перешкод у здійсненні права власності на квартиру, за зустрічною позовною заявою ОСОБА_4 до Реєстраційної служби Головного територіального управління юстиції в м. Києві, ОСОБА_2, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Деснянська районна у м. Києві державна адміністрація; ОСОБА_1; Деснянський відділ у справах громадянства, міграції та реєстрації фізичних осіб Головного управління Державної міграційної служби у м. Києві, про визнання недійсним та скасування свідоцтва про право власності на житло, визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, за позовною заявою третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_1 до Реєстраційної служби Головного територіального управління юстиції в м. Києві, ОСОБА_2, ОСОБА_4, третя особа: Деснянська районна у м. Києві державна адміністрація про встановлення факту постійного проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу; визнання недійсним свідоцтва про право власності на квартиру; визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири,

В С Т А Н О В И В:

Представник ОСОБА_2 - ОСОБА_3 звернувся до суду з зазначеною позовною заявою, в якій, з урахуванням збільшення позовних вимог, просить: усунути перешкоди у здійсненні ОСОБА_2 права володіння та користування квартирою АДРЕСА_1 шляхом визнання ОСОБА_4 таким, що втратив право користування даною квартирою, зняття його з реєстраційного обліку та виселення з даної квартири.

ОСОБА_4 звернувся до суду з зазначеною зустрічною позовною заявою, в якій просить: визнати недійсним свідоцтво про право власності на квартиру АДРЕСА_1; визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1.

Представник ОСОБА_1, третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, звернувся до суду з зазначеною позовною заявою, в якій просить: встановити факт її постійного проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу з ОСОБА_4 з 08 березня 2009 року до 25 лютого 2015 року за адресою: квартира АДРЕСА_1; визнати недійсним свідоцтво про право власності на квартиру за адресою: квартира АДРЕСА_1, видане на ім'я ОСОБА_4; визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1.

ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про забезпечення позову, в якій просить в якості забезпечення позову накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1, зазначивши, що після смерті ОСОБА_4 відповідачем за позовом третьої особи ОСОБА_2 її було незаконно виселено з даної квартири, в результаті чого їй завдано матеріальної та моральної шкоди, та вона позбавлена постійного місця проживання, за фактом чого відомості внесено до ЄРДР та розпочато досудове розслідування кримінального провадження №0014065, ОСОБА_1 було подано позовну заяву про вселення, додатково зазначивши, що ОСОБА_2 збирається відчужити спірну квартиру, а така його поведінка свідчить про існування реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду. Також зазначивши, що незаконна видача свідоцтва про право власності на спірну квартиру призвела до зміни власника на ОСОБА_2, вважаючи, що подальше її відчуження унеможливить виконання рішення суду також в частині користування квартирою ОСОБА_1, убачаючи прямий зв'язок між заявленими вимогами та способом забезпечення позову, що не потребує додаткового обґрунтування виду забезпечення позову.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 10 лютого 2016 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовною заявою представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Відділ у справах громадянства, міграції та реєстрації фізичних осіб Деснянського району м. Києва, про усунення перешкод у здійсненні права власності на квартиру, за зустрічною позовною заявою ОСОБА_4 до Реєстраційної служби Головного територіального управління юстиції в м. Києві, ОСОБА_2, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Деснянська районна у м. Києві державна адміністрація; ОСОБА_1; Деснянський відділ у справах громадянства, міграції та реєстрації фізичних осіб Головного управління Державної міграційної служби у м. Києві, про визнання недійсним та скасування свідоцтва про право власності на житло, визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, за позовною заявою третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_1 до Реєстраційної служби Головного територіального управління юстиції в м. Києві, ОСОБА_2, ОСОБА_4, третя особа: Деснянська районна у м. Києві державна адміністрація про встановлення факту постійного проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу; визнання недійсним свідоцтва про право власності на квартиру; визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири було відмовлено.

Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 06 квітня 2016 року ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 10 лютого 2016 року було скасовано, а питання передано на новий розгляд до суду першої інстанції.

При вирішенні питання про скасування ухвали про відмову у забезпеченні позову шляхом накладення арешту Апеляційний суд міста Києва зазначив, що саме квартира, на яку заявник просить накласти арешт, є предметом спору між сторонам, а тому, у випадку продажу такого майна ОСОБА_2, виконання можливого рішення у справі про задоволення позову буде унеможливлене або значно утруднене.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 21 квітня 2016 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовною заявою представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Відділ у справах громадянства, міграції та реєстрації фізичних осіб Деснянського району м. Києва, про усунення перешкод у здійсненні права власності на квартиру, за зустрічною позовною заявою ОСОБА_4 до Реєстраційної служби Головного територіального управління юстиції в м. Києві, ОСОБА_2, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Деснянська районна у м. Києві державна адміністрація; ОСОБА_1; Деснянський відділ у справах громадянства, міграції та реєстрації фізичних осіб Головного управління Державної міграційної служби у м. Києві, про визнання недійсним та скасування свідоцтва про право власності на житло, визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, за позовною заявою третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_1 до Реєстраційної служби Головного територіального управління юстиції в м. Києві, ОСОБА_2, ОСОБА_4, третя особа: Деснянська районна у м. Києві державна адміністрація про встановлення факту постійного проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу; визнання недійсним свідоцтва про право власності на квартиру; визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири було задоволено частково, оголошено заборону на вчинення будь-яких дій щодо Свідоцтва про право власності на квартиру за адресою: квартира АДРЕСА_1, виданого на ім'я ОСОБА_4, Договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 та квартири АДРЕСА_1.

Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 16 червня 2016 року ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 21 квітня 2016 року було скасовано, а питання передано на новий розгляд до суду першої інстанції.

При вирішенні питання про скасування ухвали про часткове задоволення заяви про забезпечення позову шляхом накладення арешту Апеляційний суд міста Києва зазначив, що: звертаючись до суду заявник належним чином вказав причини, у зв'язку із якими необхідно вжити заходи забезпечення позову та обґрунтував існуванням реальної загрози невиконання чи утруднення виконання рішення суду у випадку задоволення позову; матеріали справи свідчать, що предметом судового розгляду є майновий спір щодо права володіння та користування квартирою АДРЕСА_1 враховуючи те, що майно, яке є у позивача - ОСОБА_2 на момент пред'явлення до нього позову, може бути відчужене на момент виконання рішення, (позовні вимоги ОСОБА_1 щодо визнанні недійсним свідоцтва про право власності на спірну квартиру, видане на ім'я ОСОБА_4 та недійсним договір купівлі-продажу зазначеної квартири, укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 18.07.2014), тому наявні підстави для застосування заходов забезпечення позову, оскільки їх невжиття може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Згідно ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа, в день її надходження без повідомлення відповідача та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ч. 1 ст. 151 ЦПК України суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити, передбачені цим Кодексом заходи забезпечення позову.

Забезпечення позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів заявника проти несумлінних дій відповідача.

Підставою забезпечення позову є обґрунтоване припущення заявника, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Згідно п. 4 Постанови № 9 Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв'язку із застосуванням відповідних заходів.

Судом встановлено, що квартира, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2, належить відповідачу ОСОБА_2, що свідчить про те, що відповідач може вільно розпоряджатись своєю квартирою, зокрема може її відчужити.

Відповідно до роз'яснень, які викладені в постанові Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Накладення арешту на майно відповідача ОСОБА_2, а саме на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_2, не порушує його законні права та інтереси та не позбавить можливості фактично володіти та користуватися даною квартирою, оскільки такий захід забезпечення позову має тимчасовий характер та у даному випадку спрямований на запобігання відчуження майна і жодним чином не обмежує відповідача у можливості користування ним.

Згідно ч. 3 ст. 151 ЦПК України забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Згідно ч. 3 ст. 152 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Згідно ст. 152 ЦПК України, п. 3,4 Постанови пленуму ВСУ № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільно процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» позов майнового характеру відповідно до п. 1, ч. 1 ст. 152 ЦПК України може бути забезпечений накладенням арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього, або в інших осіб.

Згідно ч. 5 ст. 153 ЦПК України про вжиття заходів забезпечення позову суд постановляє ухвалу, в якій зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання, порядок виконання, розмір застави, якщо така призначена. Копія ухвали надсилається заявнику та заінтересованим особам негайно після її постановлення.

Згідно ст. 4 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Враховуючи вищенаведене, з метою гарантування захисту прав та виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог, суд приходить до висновку про задоволення заяви про забезпечення позову накладенням арешту на майно, що належить відповідачу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 151, 152, 153, 210 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовною заявою представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Відділ у справах громадянства, міграції та реєстрації фізичних осіб Деснянського району м. Києва, про усунення перешкод у здійсненні права власності на квартиру, за зустрічною позовною заявою ОСОБА_4 до Реєстраційної служби Головного територіального управління юстиції в м. Києві, ОСОБА_2, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Деснянська районна у м. Києві державна адміністрація; ОСОБА_1; Деснянський відділ у справах громадянства, міграції та реєстрації фізичних осіб Головного управління Державної міграційної служби у м. Києві, про визнання недійсним та скасування свідоцтва про право власності на житло, визнання права недійсним договору купівлі-продажу квартири, за позовною заявою третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_1 до Реєстраційної служби Головного територіального управління юстиції в м. Києві, ОСОБА_2, ОСОБА_4, третя особа: Деснянська районна у м. Києві державна адміністрація про встановлення факту постійного проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу; визнання недійсним свідоцтва про право власності на квартиру; визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, задовольнити.

Накласти арешт на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_2, що належить ОСОБА_2.

Копію ухвали надіслати заявнику, особі, щодо якої вжито заходи забезпечення позову, заінтересованим особам негайно після її постановлення.

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Апеляційна скарга подається апеляційному суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Особи, винні в порушенні заходів забезпечення позову, несуть відповідальність, встановлену законом.

Суддя Петріщева І.В.