Справа № 495/8012/16-ц
21 грудня 2016 року Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області в складі:
головуючої одноособово - судді Гайда-Герасименко О.Д.,
при секретарі Завацькій І.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Білгород-Дністровському цивільну справу за уточненою позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної внаслідок залиття квартири,
ОСОБА_1 звернулась до суду з уточненим позовом до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної внаслідок залиття квартири.
В судове засідання позивачка не зявилась, але надала заяву згідно якої уточнені позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просила задовольнити, проти ухвалення заочного рішення суду не заперечує.
В судове засідання відповідачка не зявилась, була повідомлена належним чином, через оголошення у пресі, причини неявки суду не відомі.
Відповідно до ч.9 ст.74 ЦПК України, відповідач, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликається в суд через оголошення у пресі. З опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про час і місце розгляду справи.
Суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України.
Згідно ч.4 ст.169 ЦПК Україна, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів.
Відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що уточнена позовна заява підлягає частковому задоволенню по наступним підставам.
В судовому засіданні встановлено, що позивачка ОСОБА_1 являється власником квартири №19, яка розташована в житловому будинку №13 по вул.Першотравневій, м.Білгород-Дністровський, Одеської області, загальною площею - 48,6 кв.м., що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 10 лютого 1995 року, виданого згідно розпорядження від 10 лютого 1995 року. В вказаній квартирі постійно проживають члени її сімї.
01 травня 2016 квартиру позивачки було залито водою з вини відповідачки ОСОБА_2, яка є власником квартири №23, яка розташована в житловому будинку №13 по вул.Першотравневій, м.Білгород-Дністровський, Одеської області та знаходиться поверхом вище над квартирою позивачки, в результаті чого стелі, стіни та поли в кімнатах залити водою.
Факт залиття квартири позивачки з вини відповідачки був зафіксований сусідами та було складено акт від 01 травня 2016 року.
Актами про залиття квартири також встановлено, що затоплення квартири позивачки відбувалось з вини відповідачки, яка є власником квартири №23, яка розташована в житловому будинку №13 по вул.Першотравневій, м.Білгород-Дністровський, Одеської області оскільки джерело протікання води до квартири позивачки мало початок саме з квартири відповідачки, а саме в звязку з проривом шлангу умивальника у ванній кімнаті.
04 травня 2016 року комісією в складі представників «ЖЄО-1» - інженера по жилому фонду, майстра та представників жилого будинку, був складений Акт №579 про залиття квартири №19, яка розташована в житловому будинку №13 по вул.Першотравневій, м.Білгород-Дністровський, Одеської області на підставі якого комісія встановила, зафіксувала та підтвердила той факт, що 01 травня 2016 року в будинку №13 по вул.Першотравневій у квартирі №19 трапилося залиття водою стелі, стін та полу, в результаті чого на стіни, стелі покриті плямами слідами потоків, покрівля полу ламінат деформований, що вказує на попередні залиття. Винуватцем залиття є мешканці квартири №23. Даний Акт про залиття був підписаний всіма членами комісії, що були присутні та які брали участь у встановленні факту залиття квартири позивачки, а також самою позивачкою.
Факт залиття квартири №19, яка розташована в житловому будинку №13 по вул.Першотравневій, м.Білгород-Дністровський, Одеської області також підтверджується довідкою начальника 2 ДПРЗ ГУ ДСНС України в одеській області підполковника служби цивільного захисту ОСОБА_3, згідно якої, 01.05.2016 року 0 22 годині 02 хвилини на ПЗЧ 16 ДПРЧ 2 ДПРЗ ГУ ДСНС в Одеській області надійшло повідомлення, що за адресою: одеська область, м.Білгород-Дністровський, вул.Першотравнева 13/23 відбувається залиття водою підїзду. На місце виклику спрямовано відділення 16 ДПРЧ 2 ДПРЗ ГУ ДСНС в Одеській області якими було перекрито головний кран водопостачання квартири в присутності працівника Білгород-Дністровського відділення поліції ОСОБА_4.
У відповідності до ч.1 ст.1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Згідно ст.ст.319, 322 ЦК України, власність зобов'язує і власник несе відповідальність за майно, що йому належить.
Як передбачено ст.323 ЦК України, ризик випадкового знищення та випадкового пошкодження майна несе його власник.
Оскільки квартира №23, яка знаходиться в будинку 13, розташованого по вул.Першотравневій, м.Білгород-Дністровського, Одеської області належить на праві власності відповідачці, саме вона, як законний власник повинна нести відповідальність за свою власність, а також вжити всіх необхідних заходів, спрямованих на запобігання виникнення будь-яких обставин з негативними наслідками, у даному випадку залиття.
З метою визначення розміру шкоди заподіяної позивачці як власнику квартири та вартості ремонтно-відновлювальних робіт квартири №19, яка знаходиться в будинку 13, розташованого по вул.Першотравневій, м.Білгород-Дністровського, Одеської області між ЧФ «Малахіт» та позивачкою ОСОБА_1 був укладений договір на проведення незалежної оцінки.
Так, відповідно до вимог чинного законодавства України особа, якій завдано збитків, має також право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності та справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно ст.23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.
Відповідно до ст.23 ЦК України моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у звязку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів сімї, и близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибин фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню та не повязаня з розміром цього відшкодування.
Відповідно до ст.1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльності, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
Постановою Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної(немайнової) шкоди» №4 від 31.03.1995 року роз'яснюється, що у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та за якими доказами це підтверджено.
На підставі вищезазначеного, суд встановлює розмір відшкодування морального збитку в сумі 2000 грн..
Відповідно до ч.3 ст.79 ЦПК України, до витрат, повязаних з розглядом судової справи належать витрати на правову допомогу.
Згідно ч.1 ст.84 ЦПК України, витрати, повязані з оплатою правової допомоги адвоката або іншого фахівця в галузі права, несуть сторони.
Відповідно до ч.1 ст.88 ЦПК Укаїни, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.
Уточнені позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної внаслідок залиття квартири обґрунтовані та підлягають частковому задоволенню.
Керуючись ст.ст.23, 1166, 1167, 1192 ЦК України, ст.ст.10, 11, 60, 74, 169, 197, 212-215, 224-226 ЦПК України, суд -
Уточнену позовну заяву позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної внаслідок залиття квартири задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 моральну шкоду у розмірі 2000 грн. (дві тисячі).
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 551,20 грн. та банківській збір в сумі 8 грн..
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 витрати на проведення оцінки вартості ремонтно-відновлювальних робіт та визначення розміру шкоди, в розмірі 1000 грн. (одна тисяча), витрати на прання килима в розмірі 314 грн. (триста чотирнадцять), витрати на оплату послуг ЖЄО 60 грн. (шістдесят), витрати на бензин в розмірі 199,88 грн., а всього в сумі - 2132 грн.(дві тисячі сто тридцять два) 08 коп. (вісім).
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 витрати на юридичні послуги у розмірі 4000 (чотири тисячі) грн..
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Одеської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя