УХВАЛА

іменем україни

26 серпня 2016 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Кицюк В.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення неустойки (пені) у зв?язку з несплатою аліментів, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду із вищезазначеним позовом, в якому просить суд стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, на її користь неустойку (пеню) у зв?язку з несплатою аліментів починаючи з 1 серпня 2015 року і по сьогоднішній день; стягнути з відповідача судовий збір.

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі, суд приходить до наступного висновку.

В матеріалах позовної заяви міститься довідка про неотримання аліментів № 220/30 від 09.08.2016 року видана Шевченківським РВДВС м. Київ ГТУЮ у м. Києві ОСОБА_2. З якої вбачається що позивач дійсно не отримувала аліменти від відповідача на утримання доньки у період з 01.08.2015 року по 01.02.2016 року згідно з виконавчим листом № 2-3920/12 від 18 грудня 2014 року.

Згідно з частиною першою статті 196 СК України при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов'язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення.

Враховуючи, вищевказані імперативні вимоги позивач повинна надати суду розгорнуту довідку виконавчої служби про розмір заборгованості відповідача перед позивачем по сплаті аліментів, із вказівкою суми за кожний місяць, оскільки рішенням суду з відповідача було стягнуто аліменти в розмірі ? частини щомісячно від всіх видів доходів, що в свою чергу позбавляє суд можливості здійснити самостійно розрахунок розміру аліментів та відповідно пені по ним.

Крім того, позивач просить стягнути з відповідача пеню за період з 01.08.2015 року по сьогоднішній день, однак будь-яких роз?яснень щодо надання визначення поняття «сьогоднішній день» не надає. Тобто, позивачу необхідно конкретизувати свої позовні вимоги в частині часового проміжку в якому підлягає стягненню пеня.

Суд акцентує увагу позивача на тому, що зазначити докази слід саме на цій стадії - пред`явлення позову, а вже їх представлення суду - можливе під час розгляду справи в разі відкриття провадження у справі.

Дотримання вимог ст.119 ЦПК України при пред`явленні позову в суд є імперативним правилом в тому числі і для суду на предмет перевірки позову і долучених до нього матеріалів і недопущення відкриття провадження і призначення непідготовленої справи (позову) до розгляду. Позовна заява не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без дотримання вимог, викладених у ст. ст. 119, 120 ЦПК України постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо ж позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не виконає всі вимоги, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Де Жуффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.119-121 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення неустойки (пені) у зв?язку з несплатою аліментів - залишити без руху.

Роз'яснити позивачеві, що зазначені в ухвалі недоліки ним можуть бути усунені протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали шляхом подачі позовної заяви в новій редакції з урахуванням виправлення зазначеним судом недоліків.

Якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, заява буде вважатись неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В.С. Кицюк