Справа № 2-5041/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 вересня 2016 року Солом'янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Калініченко О.Б.

при секретарі - Слободянюк А.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Житлово-будівельний кооператив «Більшовик», про визнання права власності в порідку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулась з позовною заявою, в якій просила визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом на квартиру АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Мотивувала вимоги тим, що вона є спадкоємцем померлого як його онука, яка прийняла спадщину у встановлений законом спосіб після того, як від прийняття спадщини відмовилися на її користь дружина спадкодавця та його діти. Вона отримала свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку та гараж. Крім цього майна відкрилась також спадщина на квартиру АДРЕСА_1.

04.07.2016 року позивачка звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Поварової Л.В. із заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину на квартиру АДРЕСА_1, яка була кооперативною та за яку померлий за життя повністю сплатив пайовий внесок, що підтверджується ордером № НОМЕР_1 від 02.08.1968 року та довідкою № 70 від 01.12.1993 року, виданою Житлово-будівельним кооперативом «Більшовик».

Проте у зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документу на квартиру позивачці відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на вказану квартиру, у зв'язку з чим остання звернулась до суду з вимогою про визнання права власності на вказану квартиру в порядку спадкування за законом.

В судове засідання представник позивачки надав заяву, в якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив задовольнити.

Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з'явився, надіславши заяву з проханням розглядати справу у їх відсутності та прийняти рішення відповідно до норм чинного законодавства.

Представник Житлово-будівельного кооперативу «Більшовик» в судове засідання не з'явився, надіславши заяву з проханням розглядати справу у їх відсутності, проти задоволення позову не заперечував.

За таких обставин суд, з огляду на письмову заяву представника позивача, вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних у справі доказів у відсутності представника відповідача та третьої особи, оскільки їх неявка не перешкоджає всебічному розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає позов обґрунтованим, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер дід позивачки ОСОБА_1 - ОСОБА_3, після смерті якого залишилось спадкове майно.

Встановлено, що позивачка являється спадкоємцем померлого як його онука, яка прийняла спадщину у встановлений законом спосіб після того, як від прийняття спадщини відмовилися на її користь дружина спадкодавця та його діти. Позивачка отримала свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку та гараж. Крім цього майна відкрилась також спадщина на квартиру АДРЕСА_1. Ця квартира була кооперативною та померлий за час життя повністю сплатив пайовий внесок за неї, що підтверджується ордером № НОМЕР_1 від 02.08.1968 року та довідкою № 70 від 01.12.1993 року, виданою Житлово-будівельним кооперативом «Більшовик».

04.07.2016 року позивачка звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Поварової Л.В. із заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину на квартиру АДРЕСА_1. Проте, у зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документу на квартиру позивачці відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на вказану квартиру

Згідно з ч.1 ст. 15 Закону України «Про власність» в редакції, чинній на час сплати пайового внеску за квартиру, член житлово-будівельного кооперативу, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, набуває право власності на це майно.

Відповідно до ч. 3 ст. 384 ЦК України у разі викупу квартири член житлово-будівельного кооперативу стає її власником.

Згідно з роз'ясненнями п. 3.3. листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» №24- 753/0/4-13 від 16.05.2013 року у разі смерті члена житлово-будівельного, садівницького товариства, якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, але свідоцтво про право власності не отримав, квартира в житлово-будівельному кооперативі та житловий будинок у садівницькому товаристві входять до складу спадщини.

Згідно з роз'ясненнями, наведеними у п.8 постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», у разі смерті члена житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного кооперативу, члена садівницького товариства, яким до дня смерті не були внесені повністю пайові внески, до складу спадщини входять частина внесеного паю та інші суми, які підлягають поверненню, а не квартира, дача, гараж, садовий будинок. Частка пайового внеску, що належала померлому, входить до складу спадщини на загальних підставах. Якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

У відповідності до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Як зазначено ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 1 ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Згідно з ч. 1 ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

За приписами ст. 1268 ЦК України спадкоємець, за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою всіх спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством.

Постановою Пленуму Верховного Суду України за № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування» роз'яснено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивачки та наявність правових підстав для їх задоволення.

На підставі викладеного, ст. 15 Закону України «Про власність», ст.ст. 1216, 1217,1218 1223, 1261, 1268, 1296, 1297 ЦК України, керуючись ст.ст. 3-4, 10-11, 57-61, 88, 169, 209, 212-215, 218 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Житлово-будівельний кооператив «Більшовик», про визнання права власності в порідку спадкування за законом задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя: