Справа № 357/9909/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

08 грудня 2016 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Протасова О. М. ,

при секретарі Чирко С. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів.

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернувся до суду із зазначеним позовом, вказавши, що перебувала в зареєстрованому шлюбі з відповідачем по справі з 6 вересня 2008 року по 05 березня 2012 року, що підтверджується рішенням Білоцерківського міськрайонного суду від 5 березня липня 2012 року.

Від шлюбу вони мають доньку Емілу, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Посилючись на те, що відповідач ОСОБА_2, ухиляється від утримання доньки, матеріальної допомоги добровільно не надає. Згідно рішення Білоцерківського міськрайонного суда від 20.01.2012 року, з відповідача на користь позивача стягнуто аліменти на утримання доньки Еміли, в розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку починаючи з 27.10.2011 р., щомісячно, до досягнення дитиною повноліття.Виконавчий лист №2-853/2011 від 01.03.2012 року.

На даний час у відповідача рахується заборгованість по аліментам в сумі 37377.00 грн., що підтверджується довідкою №1622 від 05.08.2016 р. виданої міським відділом державної виконавчої служби Білоцерківського міськрайонного управління юстиції. Загальна сума неустойки за період з 01.11.2011 р. по 01.09.2016 р., яку відповідач зобов»язаний сплатити складає 11359,18 грн.

Позивач посилається на скрутний матеріальний стан, вона сама забезпечує та виховує доньку.Так як, заборгованість по аліментам виникла з вини відповідача, просе стягнути суму неустойки-пені в розмірі 11359,18 грн.

У судове засідання сторони не прибули, про місце та час розгляду справи повідомлені належно, позивач подала до суду заяву про розгляд справи в її відсутності, позов підтримала, проти заочного розгляду справи не заперечувала.

Суд ухвалив про заочний розгляд справи та, дослідивши її матеріали, вважає, що позов підлягає задоволенню, на підставі такого.

Відповідно до ст.196 ч.1 Сімейного кодексу України при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов»язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки ( пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення.

Згідно п.22 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року за №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз»яснено, що передбачена ст.196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи.На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема у зв»язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками.В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів.

Виходячи з аналізу норм глави 49 ЦК України неустойка (пеня) це спосіб забезпечення виконання зобов»язання. Її завдання сприяти належному виконанню зобов»язання, стимулювати боржника до належної поведінки.

Отже, з урухуванням правової природи пені, яка є дієвим стимулом належного виконання обов»язку та виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, за змістом статті 196 СК України пеня нараховується на суму заборгованості за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів.

Саме така правова позиція висловлена в постановах Верховного суду України від 11 вересня 2013 року в справі № 6-81 цс13, від 1 жовтня 2014 року №6-149 цс 14, від 1 липня 2015 року у справі № 6-94 цс 15, який згідно зі ст.360-7 ЦПК України має враховуватися судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права.

З відповідного свідоцтва та довідки судом встановлено, що відповідач є батьком ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2, яка знаходиться на утриманні позивачки.

Судом встановлено також, що сторони не досягли між собою згоди щодо способу виконання батьком свого обов»язку утримувати дитину.

Доказів того, що стан здоров»я та матеріальне становище відповідача чи наявність інших обставин перешкоджають йому виплатити неустойку за прострочення сплати аліментів, останній суду не надав.

З урахуванням наведених норм та встановлених обставин суд вважає, що позов підлягає задоволенню у повному обсязі та стягує з відповідача неустойку за прострочення сплати аліментів за період з 1 листопада 2011 року по 1 вересня 2016 року в сумі 11359 грн.18 коп.

Суд вважає необхідним судові витрати покласти на відповідача.

Керуючись ст. 196 Сімейного кодексу України, ч.1,3 ст.82,88 118-120 ЦПК України,-

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів - задовольнити повністю.

Стягнути з ОСОБА_2, що народився 01.02.1987 року у м.Біла Церква Київської області, місце проживання та реєстрації - АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 неустойку за прострочення сплати аліментів за період з 1.11.2011 року по 11.09.2016 року в сумі 11359 грн.18 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 судовий збір в розмірі 551 грн.20 коп.на користь позивача.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом десяти днів з дня отримання його копії

Позивачем рішення суду може бути оскаржене.

Апеляційна скарга на рішення суду подається апеляційному суду Київської області через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом. <ЦЕ ДОДАТКОВЕ ОСОБА_4>

Суддя ОСОБА_5