Номер провадження 2/521/6723/16
У Х В А Л А

"21" грудня 2016 р. суддя Малиновського районного суду м. Одеси Лічман Л.Г., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності, -

В С Т А Н О В И В:

16.12.2016 р. представник позивачів звернулася до Малиновського районного суду м. Одеси з позовною заявою, у якій просила суд постановити рішення, яким визнати за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 право власності на ? частину за кожною на житловий будинок під № 126 по вул. Платановій у м. Одесі, загальною площею 67,3 кв.м., житловою площею 37,8 кв.м., посилаючись на наступне.

04.12.1975 р. помер дід ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ОСОБА_4 23.01.2012 р. померла їхня баба - ОСОБА_5 Після їх смерті відкрилась спадщина на житловий будинок під № 126 по вул. Платановій у м. Одесі, який належав спадкодавцям на підставі Договору про надання в безстрокове користування земельної ділянки для будівництва індивідуального житлового будинку.

Мати позивачів ОСОБА_6 померла 03.12.2005 р.

Відповідач по справі є двоюрідною тіткою позивачів та спадкоємцем 5-ъ черги спадкування за законом, яка бажає оформити спадщину на своє імя.

Після звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини позивачам відмовлено у звязку з відсутністю реєстрації прав на нерухоме майно на спірний будинок та рекомендовано звернутися до суду.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що заяву необхідно залишити без руху, виходячи з наступного.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити номери засобів звязку позивача та відповідача, якщо такі відомі.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додано документ, що підтверджує сплату судового збору, однак сума сплаченого судового збору не відповідає розміру, встановленому законодавством.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, сплаті підлягає судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відповідно ч. 2 ст. 80 ЦПК та ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Відповідно до ст. 8 Закону України про «Державний бюджет на 2016 рік» установлено у 2016 році мінімальну заробітну плату у місячному розмірі з 1 січня - 1378 гривень.

З метою підтвердження ринкової вартості спірного майна представник позивачів до позовної заяви додав висновок експертного дослідження № 122/16 від 02.11.2016 р. про незалежну оцінку вартості будинку, розташованого за адресою: м. Одеса, вул. Платанова, 126, виконаний експертом ОСОБА_7 порівняльним підходом. Для визначення вартості обєкта оцінки застосовано метод оцінки 1 кв.м. площі на основі інформації про пропозиції продажу територіально близько розташованих житлових будинків. Разом з тим, вартість обєктів-аналогів спірного будинку значно перевищує визначену експертом вартість 108477 грн. Зазначена обставина надає підстави вважати про невідповідність зазначеного висновку від 02.11.2016 р. про оцінку спірного майна дійсній його вартості на момент подачі позовної заяви та не може вважатися судом належним та допустимим доказом для визначення ціни позову, а тому й розміру судового збору.

Відповідно до ч. 6 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Відповідно до п. п. 10 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 р. № 10 у разі подання позовної заяви одним чи кількома позивачами (співпозивачами) до одного або кількох відповідачів судовий збір обчислюється із загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно до заявлених кожним із них вимог окремим платіжним документом (частина шоста статті 6 Закону № 3674-VI). Закон не містить заборони й можливості сплати усієї суми судового збору одним із кількох позивачів у справі; визначальним у такому разі є факт надходження усієї належної до сплати суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У випадку якщо один із позивачів звільнений від сплати судового збору, загальна сума збору зменшується пропорційно до заявлених ним вимог.

Зважаючи на викладене, та приймаючи до уваги той факт, що позовні вимоги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 містять вимоги майнового характеру, суд приходить до висновку, що сума сплаченого судового збору не відповідає розміру, встановленому законодавством, та визначає його відповідно до ціни позову у сумі 2500 грн 00 коп. для кожного позивача.

Згідно з п. 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позивач повинен зазначити докази, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування. Тому позивачам необхідно зазначити докази того, що ОСОБА_3 здійснила право на спадкування відповідно до вимог гл. 87 ЦК України. В звязку з цим підлягає обґрунтуванню з точки зору юридичних наслідків невизнання або оспорювання відповідачем у справі ОСОБА_3 прав позивачів на спадкування. (ст. 15 ЦК, ст.ст. 1 і 3 ЦПК)

Отже, подана позовна заява не відповідає вимогам, встановленим законодавством.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 119-121 ЦПК України, -

С У Д Д Я

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності, - залишити без руху.

Надати позивачам для усунення недоліків заяви строк - 5 (п'ять) днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити, що у разі невиконання вищевказаних вимог у встановлений суддею строк заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Одеської області через Малиновський районний суд м. Одеси виключно щодо визначення розміру судових витрат шляхом подання протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали апеляційної скарги.

С У Д Д Я: