АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Апеляційне провадження Головуючий в 1 інстанції - Юзькова О.Л.
№22-ц/796/3977/2016 Доповідач - Українець Л.Д.
Справа №760/8699/14-ц
У Х В А Л А

21 березня 2016 року суддя Апеляційного суду міста Києва Українець Л.Д., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 03 вересня 2015 року в справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Банк «Національні інвестиції» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

В С Т А Н О В И Л А

Заочним рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 03 вересня 2015 року позов Публічного акціонерного товариства «Банк «Національні інвестиції» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено.

Не погоджуючись з рішенням, ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 02 лютого 2016 року в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовлено, апеляційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 03 вересня 2015 року залишено без руху та надано строк для усунення недоліків протягом п'яти днів з дня отримання ухвали шляхом надання суду апеляційної інстанції оригіналу квитанції про сплату судового збору.

15 лютого 2016 року до Апеляційного суду міста Києва надійшло клопотання представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 про відстрочку виконання ухвали Апеляційного суду міста Києва від 02 лютого 2016 року до 23 лютого 2016 року, оскільки ОСОБА_2 знаходиться у закордонному відрядженні з 08.02.2016 року по 18.02.2016 року та немає можливості сплатити кошти в зазначений в ухвалі термін.

Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 16 лютого 2016 року клопотання представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 про відстрочку виконання ухвали Апеляційного суду міста Києва від 02 лютого 2016 року до 23 лютого 2016 року задоволено, продовжено строк для усунення недоліків апеляційної скарги ОСОБА_1 на заочне рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 03 вересня 2015 року до 23 лютого 2016 року для надання суду апеляційної інстанції оригіналу квитанції про сплату судового збору.

Копію ухвали суду від 16 лютого 2016 року, направлену ОСОБА_1 на адресу: 04119, АДРЕСА_2, к.203, отримано 22.02.2016 року представником ОСОБА_4 (а.с. 186)

Копія ухвали суду від 16 лютого 2016 року отримана представниками ОСОБА_1 - ОСОБА_3 за адресою: 04119, АДРЕСА_2, к.203 та ОСОБА_4 за адресою: 03067, АДРЕСА_1. (а.с. 187-188)

На виконання вимог ухвали суду від 16 лютого 2016 року 21 березня 2016 року до Апеляційного суду міста Києва надійшло клопотання ОСОБА_1 про відстрочку сплати судового збору, в якій апелянт зазначає, що він знаходиться на лікарняному через ускладнення на серці, які сталися внаслідок перенесеного ним вірусу грипу. Так, згідно рекомендацій лікарів він повинен дотримуватися постільного режиму і протягом місяця виключити будь-які фізичні та психологічні навантаження. Все це супроводжується витратами коштів та фактично позбавляє його можливості сплатити судовий збір на виконання вимог ухвали суду через стан його здоров'я.

Згідно ч. 1, 3 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Аналогічні вимоги зазначені й у ст. 8 Закону України «Про судовий збір», а саме, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тобто даними нормами законодавства визначена виключна підстава для звільнення від сплати судового збору - незадовільний майновий стан сторони.

У п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз'яснено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Натомість, ОСОБА_2 не надав доказів на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Окрім того, апелянтом не надано доказів перебування на лікарняному та що у зв'язку з цим він несе витрати.

Частиною 3 ст. 27 ЦПК України передбачено, що особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25 січня 2006 року №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 02 лютого 2016 року в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовлено та надано строк для усунення недоліків шляхом надання оригіналу квитанції про сплату судового збору, ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 16 лютого 2016 року клопотання представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 про відстрочку виконання ухвали Апеляційного суду міста Києва від 02 лютого 2016 року до 23 лютого 2016 року задоволено, продовжено строк для усунення недоліків апеляційної скарги для надання суду апеляційної інстанції оригіналу квитанції про сплату судового збору.

Зазначене свідчить, що ОСОБА_2 зловживає своїми процесуальними правами.

Станом на 21 березня 2016 року апелянтом не усунуто недолік, зазначений в ухвалі, а саме, не надано суду оригіналу квитанції про сплату судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 297 ЦПК України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 295 цього Кодексу, застосовуються положення статті 121 цього Кодексу.

Статтею 121 ЦПК України, зокрема частиною 2, передбачено, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За обставин, коли апелянтом у встановлений судом строк, станом на 21 березня 2016 року, не усунуто недолік скарги, а саме, не надано суду оригіналу квитанції про сплату судового збору, апеляційна скарга вважається неподаною і повертається апелянту.

Керуючись ст. ст. 121, 295, 297 ЦПК України,-

У Х В А Л И Л А

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 03 вересня 2015 року визнати неподаною та повернути її апелянту.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та може бути оскаржена до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів шляхом подачі касаційної скарги.

Суддя Л.Д. Українець