Справа № 2/760/6798/16
У Х В А Л А

02 грудня 2016 року суддя Солом'янського районного суду міста Києва Кушнір С.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, Дев'ятої Київської державної нотаріальної контори, треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до відповідача Київської міської ради, в якому просить визнати за позивачем право власності в порядку спадкування за законом на 1/6 частину двохкімнатної квартири №19, загальною площею 45 квадратних метрів, що розташована по вул. Молодогвардійській, буд. №12 у м. Києві.

Відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі: найменування позивача і відповідача, їх місце проживання або знаходження, поштовий індекс, номер засобів зв'язку, якщо такий відомий; зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування.

Тобто в позовній заяві має міститись посилання на те, до кого пред'явлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); докази, що підтверджують ці обставини.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов'язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред'явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред'явлення.

Вивченням матеріалів позовної заяви, встановлено, що даний позов не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, оскільки позивач не зазначив обставини, тобто ті юридично значимі факти, на основі яких він звертається до суду та обґрунтовує заявлені вимоги до відповідача відповідно до норм матеріального права, що поширюються на спірні правовідносини, із посиланням на докази в підтвердження обґрунтування заявлених вимог.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» зі змінами і доповненнями, судовий збір за подачу позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується в розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551,20 грн.).

Як вбачається з матеріалів справи, 21.10.2016 р. позивачем ОСОБА_1 було сплачено судовий збір в сумі 551,20 грн., що підтверджується квитанцією за подачу позову.

Вивченням матеріалів справи, встановлено, що відомості про перерахування судового збору у сумі 551,20 грн. за квитанцією від 21.10.2016 р. в ТУ ДСА України в м. Києві відсутні, відповідного підтвердження (довідки) органу Державної казначейської служби України про перерахування судового збору позивачем до суду також не було надано, а тому суд не вбачає підстав для відкриття провадження у справі, оскільки доказів сплати судового збору у суду відсутні.

Таким чином, даний позов не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, тому позивачу необхідно надати докази, що підтверджують сплату судового збору або документ, що звільняє від сплати судового збору.

Тому, згідно з чинним законодавством зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину позову щодо порушення прав позивача відповідачем, є обов'язковими для особи, яка пред'являє позов, оскільки без зазначення доказів, що підтверджують вимоги, суд не може здійснити підготовку справи до розгляду та належним чином провести судове засідання.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених у ст. ст. 119, 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 119-121 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, Дев'ятої Київської державної нотаріальної контори, треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання права власності в порядку спадкування за законом - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків на протязі п'яти днів з дня отримання ним копії ухвали, шляхом подання нової позовної заяви з урахуванням вимог, викладених в ухвалі.

Роз'яснити, що в разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кушнір С.І.