Провадження № 2/761/9397/2016
У Х В А Л А

23 грудня 2016 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Осаулов А.А., вивчивши справу цивільну справу за позовною заявою представників Трудового колективу Київського університету управління та підприємства до директора департаменту вищої освіта Міністерства освіти і науки України Шарова О.І. про порушення законодавства, -

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2016 року представники Трудового колективу Київського університету управління та підприємства звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до директора департаменту вищої освіта Міністерства освіти і науки України Шарова О.І. про порушення законодавства.

Під час вивчення матеріалів заяви встановлено, що остання подана з порушенням вимог ст.ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до ст.3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цивільно процесуальним законодавством, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Положеннями п. 2, 3, 5, 6 ч. 2, 4, 5 ст.119 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити, зокрема, 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом. До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ст 109 ЦПК України учасниками розгляду справи, зокрема можуть бути фізичні або юридичні особи.

Тому суд вважає, що така особа, як трудовий колектив (без зазначення конкретно імен його учасників) не може приймати участь у справі, як позивач, оскільки неможливо визначити: в якій саме частині порушене певне право кожного члена трудового колективу. Судове рішення суд викладає таким чином, щоб його можна було по-перше: зрозуміти в інтересах кого-саме воно ухвалено, а по друге: щоб у ньому був вказаний спосіб судового захисту для кожної конкретної особи, якої стосується таке рішення. Позовну заява, надана позивачем унеможливлює вирішення спору, оскільки невідомо: кого саме конкретно він стосується, на кого саме конкретно вплине судове рішення, окрім зазначеного відповідача. Таким чином, в позовній заяві повинно бути чітко вказані імена осіб (позивачів), їх адреси, інша необхідна інформація (наприклад ідентифікаційний податковий номер, який необхідний для виготовлення виконавчих документів на виконання судових рішень). До суду повинно бути надіслано уточненену позовна заява та додатки (копії) до неї в кількості примірників відповідно до числа осіб, котрі прийматимуть участь у розгляді справи.

У пункті 7 постанови № 2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» Пленум Верховного Суду України роз'яснив, що «позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладенні обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину».

Так, зміст позовної заяви свідчить, що позивачами не викладені обставини щодо обґрунтування підстав та предмету позову, тобто, які саме суб»єктивні права позивачів порушені, якими саме діями відповідача з приводу даного предмету спору.

Отже позивачами не розкритий зміст порушеного права, враховуючи, що ст.16 ЦК України визначений перелік способів захисту порушених прав та інтересів осіб, а право на звернення до суду відповідно до ст.4 ЦПК України притаманне лише особі, яка звертається за захистом своїх порушених прав або охоронюваних законом інтересів, оскільки підставою для визнання протиправним рішення є конкретні обставини, які свідчать про порушення прав сторони.

Суд не може вийти за межі позовних вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно обирати правову підставу та предмет позову, а за вказаних обставин для судового розгляду позивачам не визначені ні суть позовних вимог, ні їх правові підстави, що позбавляє можливості з'ясувати предмет спору та межі доказування.

Під способами захисту суб'єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачений ст. 16 ЦК України. Відтак позовні вимоги підлягають уточненню, оскільки з прохальної частини позовної заяви не вбачається, яким спосіб захисту відповідно до ст. 16 ЦК України, обраний позивачами.

Оскільки відповідно до ст. 15 цього ж Кодексу суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають саме з правових відносин: цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових, а не з будь-яких суспільних зв'язків, то зазначення вказаних вище обставин за нормами ст. 119 ЦПК України є передумовою відкриття провадження у справі.

Виходячи з вищенаведеного, позивачу необхідно викласти обставини в обґрунтування пред'явлених позовних вимог, виходячи з правовідносин, що склалися між сторонами, які права, свободи чи інтереси були порушені та ким, яким чином передбачені шляхи їх поновлення, чим визначений той засіб захисту права, який вони просять застосувати, з посиланням на обставини як правові підстави, а також на докази в підтвердження обставин в обґрунтування заявлених вимог.

Крім того, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати - 551,20 грн.

Згідно з вимогами п. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до п.13 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" від 17.10.2014 року передбачено, що якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Отже, позивачам необхідно сплатити судовий збір за подання позову до суду в розмірі 551,20 грн. за кожну вимогу немайнового характеру окремими квитанціями на р/р 0011, код платежу 22030001, МФО 820019, одержувач УДК у Шевченківському районі м. Києва, , Банк одержувача ГУ ДКУ у м. Києві.

Відтак, суд позбавлений можливості вирішити питання про відкриття провадження у справі, оскільки заява містить недоліки (не відповідає вимогам ст.ст. 119 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 119, 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи викладене, керуючисьст.ст. 118, 119, 121, 209, 210, Цивільногопроцесуального кодексу України,

У Х В А Л И В :

Позов Трудового колективу Київського університету управління та підприємства до директора департаменту вищої освіта Міністерства освіти і науки України Шарова О.І. про порушення законодавства, - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви на протязі п'яти днів з дня отримання ним копії цієї ухвали, в противному разі позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: