Справа № 469/1189/16-ц
2/469/574/16
З а о ч н е р і ш е н н я
і м е н е м У к р а ї н и
13 грудня 2016 року Березанський районний суд Миколаївської області
головуючого судді - Тавлуя В.В.
при секретарі судового засідання - Рогозевич С.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом Публічного Акціонерного Товариства Фідобанк до ОСОБА_1, третя особа відділ державної виконавчої служби Березанського РУЮ Миколаївської області, про звільнення майна з-під арешту,
В судове засідання представник позивача не зявився, у надісланих до суду письмових заявах (а.с.25,31) позовні вимоги підтримав та зазначив, що не заперечує проти розгляду справи за його відсутності та винесення заочного рішення судом.
В судове засідання відповідачка, повідомлена належним чином про місце, дату і час судового засідання через оголошення у пресі (а.с.28), відповідно до положень абз.5 ч.5. ст.74 ЦПК України, повторно не зявилась.
Представник третьої особи - Березанського ВДВС головного управління юстиції у Миколаївської області в судове засідання не зявився, надав заяву про розгляд справи без участі свого представника.
За таких обставин суд розглянув справу за відсутності представника позивача та відповідачки з ухваленням заочного рішення на підставі наявних у справі доказів відповідно до положень ч.4 ст.169 та ст.224-226 ЦПК України.
Тому, зазначений арешт майна не дає змоги зареєструвати за собою право власності на земельну ділянку.
Відповідно до ст.1 Закону України Про іпотеку - вид забезпечення виконання зобов'язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобовязання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.
В частині 6 ст.3 вказаного Закону зазначено, що у разі порушення боржником основного зобовязання відповідно до іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені нею вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами, права чи вимоги яких на передане в іпотеку нерухоме майно зареєстровані після державної реєстрації іпотеки. Якщо пріоритет окремого права чи вимоги на передане в іпотеку нерухоме майно виникає відповідно до закону, таке право чи вимога має пріоритет над вимогою іпотекодержателя лише у разі його/її виникнення та реєстрації до моменту державної реєстрації іпотеки.
Пріоритет права іпотекодержателя на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки відносно зареєстрованих у встановленому законом порядку прав чи вимог інших осіб на передане в іпотеку нерухоме майно виникає з моменту державної реєстрації іпотеки. Зареєстровані права та вимоги на нерухоме майно підлягають задоволенню згідно з їх пріоритетом - у черговості їх державної реєстрації (ч.7 ст.3 вказаного Закону).
Відповідно ч.4 ст.54 Закону України Про виконавче провадження про звернення стягнення на заставлене майно для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, державний виконавець повідомляє заставодержателю не пізніше наступного дня після накладення арешту на майно або якщо йому стало відомо, що арештоване майно боржника перебуває в заставі, та розяснює заставодержателю право на звернення до суду з позовом про зняття арешту із заставленого майна.
Згідно ст.572 ЦК України в силу застави кредитор (заставодержатель) має право у разі невиконання боржником (заставодавцем) зобовязання, забезпеченого заставою, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом (право застави).
Іпотекою є застава нерухомого майна, що залишається у володінні заставодавця або третьої особи (ст.575 ЦК України).
Законом України Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень встановлено, що обтяженням є право обтяжувача на рухоме майно боржника або обмеження права боржника чи обтяжувача на рухоме майно, що виникає на підставі закону, договору, рішення суду або з інших дій фізичних і юридичних осіб, з якими закон повязує права і обовязки щодо рухомого майна. Відповідно до обтяження в обтяжувача і боржника виникають права і обовязки, встановлені законом та/або договором.
Згідно зі ст.14 вищевказаного Закону пріоритет зареєстрованих обтяжень визначається у черговості їх реєстрації. Обтяжувач з вищим пріоритетом має переважне право на звернення стягнення на предмет обтяження.
Згідно ст.60 Закону України Про виконавче провадження, особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права на майно і про звільнення майна з-під арешту.
Таким чином, враховуючи, що власником спірної земельної ділянки є ПУАТ ФІДОБАНК, який згідно Статуту, затвердженого рішенням загальних зборів акціонерів від 14.04.2016р. протокол №78, погодженого Національним Банком України 25.04.2016р. та зареєстрованого в реєстрі за №2531 (а.с.7-9) є правонаступником ПАТ ЕРСТЕ БАНК, позивач має переважне право на звернення стягнення на предмет обтяження, тому позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.
Відповідно до ст.88 ЦПК України підлягають стягненню з відповідачки на користь позивача сплачені ним судові витрати.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 10, 11, 60, 209, 212-215, 224-226 ЦПК України, суд, -
в и р і ш и в:
Позовну заяву Публічного Акціонерного Товариства Фідобанк до ОСОБА_1, третя особа відділ державної виконавчої служби Березанського РУЮ Миколаївської області, про звільнення майна з-під арешту задовольнити у повному обсязі.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Миколаївської області через Березанський районний суд Миколаївської області шляхом подачі скарги в 10-денний строк з дня проголошення рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: