У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 жовтня 2016 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К.К., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на боці відповідача ОСОБА_4 сільська рада Ужгородського району про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на боці відповідача ОСОБА_4 сільська рада Ужгородського району про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 11.10.2016 року позовну заяву було залишено без руху у звязку з порушенням вимог ст.ст. 119,120 ЦПК України, з зазначенням недоліків, які позивачу слід усунути, для цього був встановлений строк до 20.10.2016 року, але не більше пяти днів з дня отримання копії ухвали та розяснені наслідки невиконання ухвали судді.

У встановлений в ухвалі суду строк, позивач недоліки позовної заяви не усунув. На виконання ухвали судді від 11.10.2016 року позивач 24.10.2016 року надіслав на адресу суду заяву про усунення недоліків. Однак, позивач на виконання ухвали суду не надав до суду документ, що підтверджує дійсну вартість спірних земельних ділянок та не долучено оригінал квитанції про сплату судового збору, а також не додано постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії в частині видачі позивачу свідоцтва про право на спадщину на спірні земельні ділянки.

Слід зазначити, що позивачем заявлено вимоги про: визнання права власності на 4/6 частини домоволодіння в с. Дубрівка вул. Головна Ужгородського району; визнання права власності на 1/3 частини земельної ділянки, площею 0,19 га. в с. Дубрівка Ужгородського району; визнання права власності на 1/3 частини земельної ділянки, площею 0,41 га. в м. Дубрівка Ужгородського району.

Відповідно до норм п.2 ч.1 ст. 80 ЦПК України - ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Згідно п.п. 15,16 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах » від 17.10.2014 року №10, судам надані розяснення: пунктами 1 і 2 частини першої статті 80 ЦПК України передбачено визначення ціни позову у позовах про стягнення грошових коштів та про визнання права власності на майно або витребування майна. Відповідні позовні заяви мають майновий характер, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI. Розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п'ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача.

Позивач у заяві про усунення недоліків зазначає, що вартість земельної ділянки становить 25 076,00 грн. Водночас на підтвердження вартості не надає жодних доказів, що перешкоджає визначити првильність сплати позивачем суми судового збору.

Крім того, не виконана ухвала суду в частині долучення оригіналу квитанції про сплату судового збору.

Згідно п. 26 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах » від 17.10.2014 року №10, судам надані розяснення: відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Враховуючи вищенаведене, зважаючи на приписи ч. 2 ст. 121 ЦПК України, оскільки позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не виконав вимоги, визначені статтями 119,120 ЦПК України, то позовну заяву слід вважати неподаною та повернути позивачу.

На підставі наведеного, керуючись ч. 2 ст. 121, ст.ст. 208-210 ЦПК України, суддя, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на боці відповідача ОСОБА_4 сільська рада Ужгородського району про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом - вважати неподаною та повернути позивачу.

Розяснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до суду з позовом в порядку, встановленому законом.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом пяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_5