Справа № 359/5321/16-ц Головуючий у І інстанції Муранова-Лесів І. В.
Провадження № 22-ц/780/6336/16 Доповідач у 2 інстанції ОСОБА_1
Категорія 20.12.2016
УХВАЛА

Іменем України

20 грудня 2016 року колегія суддів судової палати в цивільних справах апеляційного суду Київської області в складі:

головуючого судді Олійника В.І.,

суддів Березовенко Р.В., Матвієнко Ю.О.,

при секретарі Якимчук Ю.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 25 жовтня 2016 року про скасування забезпечення позову у справі за заявою Публічного акціонерного товариства «Племінний завод «Бортничі» про скасування заходів забезпечення позову, накладених ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 липня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя, -

в с т а н о в и л а :

У липні 2016 року ОСОБА_2 звернулася до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з позовом про поділ спільного майна подружжя.

Одночасно з поданням позовної заяви представник позивачки подав клопотання про забезпечення позову, в якому просив накласти арешт на спільне майно подружжя, а саме: житловий будинок, який знаходиться за адресою: с.Щасливе, Бориспільського району, вулиця Ліквідаторів, 1 та на обєкт нежитлової нерухомості: столярно-зварюваний цех, який знаходиться за адресою: село Щасливе Бориспільського району, вулиця Ліквідаторів,1.

Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 липня 2016 року заяву ОСОБА_2Г про забезпечення позову задоволено. Накладено арешт на майно, що належить на праві власності ОСОБА_3, а саме: будинок-контору, який знаходиться за адресою: Київська область, Бориспільський район, село Щасливе, вулиця Ліквідаторів,1 та столярно-зварювальний цех, який знаходиться за адресою: Київська область, Бориспільський район, село Щасливе, вулиця Ліквідаторів, 1-а.

12.10.2016 року від ПАТ «Племінний завод «Бортничі» надійшла заява про скасування заходів забезпечення позову, в якій ПАТ посилалося на те, що зазначене в ухвалі нерухоме майно є власністю заявника ПАТ «Племінний завод «Бортничі» на підставі рішення Господарського суду Київської області від 28.07.2015 року у справі №911/2328/14, залишеному без змін постановою Київського апеляційного господарського суду від 03.12.2015 року та постановою Вищого господарського суду України від 15.12.2016 року.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 25 жовтня 2016 року заяву задоволено.

Скасовано заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 липня 2016 року по справі №359/5321/16-ц, а саме: арешт, що був накладений на будинок-контору, який знаходиться за адресою: Київська область, Бориспільський район, с.Щасливе, вул.Ліквідаторів,1, та на столярно-зварювальний цех, який знаходиться за адресою: Київська область, Бориспільський район, с.Щасливе, вул.Ліквідаторів,1-а.

У апеляційній скарзі ОСОБА_2 з підстав порушення судом норм процесуального права ставиться питання про скасування ухвали суду першої інстанції та постановлення ухвали, якою залишити в силі ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 липня 2016 року.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Скасовуючи заходи забезпечення позову, суд першої інстанції виходив з того, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець.

Проте, такі висновки суду не відповідають обставинам справи та вимогам закону.

Судом першої інстанції встановлено, що при розгляді заяви про забезпечення позов, суд враховував, що позивачем предявлено позов про поділ спільного майна подружжя, яке за змістом долучених до позовної заяви зареєстроване на праві власності на імя відповідача під час перебування позивача та відповідача у зареєстрованому шлюбі та вважав заяву обґрунтованою, оскільки невжиття заходів забезпечення позову могло утруднити виконання рішення суду у разі відчуження відповідачем вказаного майна.

Так, згідно зі свідоцтвом про реєстрацію шлюбу серії ІV БК №260432 (а.с.10) сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі від 09 травня 1992 року (а.с.10).

Згідно з витягами про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 23.11.2006 року, виданими Бориспільським районним бюро технічної інвентаризації (а.с.6,7) на підставі договорів купівлі-продажу від 05.01.2004 року та від 01.07.2005 року, відповідно, за відповідачем ОСОБА_3 було зареєстровано право приватної власності на будинок-контору, що знаходиться за адресою: с.Щасливе, Бориспільського району, вул. Ліквідаторів, ,1 та на столярно-зварюваний цех, що знаходиться за адресою: с.Щасливе, Бориспільського району, вул. Ліквідаторів,1а.

Проте, з наданих заявником належних і допустимих документів встановлено, що рішенням Господарського суду Київської області від 28.07.2015 року у справі №911/2328/14, залишеному без змін постановою Київського апеляційного господарського суду від 03.12.2015 року (а.с.41-50,53-56), було задоволено позов ПАТ «Племінний завод «Бортничі» та визнано за ним право власності на будинок-контору, що розташований за адресою: вул.Ліквідаторів, 1, Бориспільського району; та визнано право власності на столярно-зварюваний цех, розташований за адресою: вул.Ліквідаторів, 1-а, с. Щасливе, Бориспільського району; витребувано майно з чужого незаконного володіння фізичної особи-підприємця ОСОБА_3

Згідно з Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна, від 29.04.2016 року (а.с.64-67) встановлено, що заявник ПАТ «Племінний завод «Бортничі» зареєстрував своє право власності на вищевказані обєкти нерухомого майна. Підстава для прийняття рішення про державну реєстрацію - вищенаведене рішення Господарського суду Київської області від 28.07.2015 року.

Дані про те, що реєстрація права власності була скасована, а рішення господарського суду, яке набрало законної сили, змінене чи скасоване, на момент розгляду заяви у суду були відсутні.

На підставі наведеного суд прийшов до висновку, що при вжитті заходів забезпечення позову судом не було враховано, що право власності на спірне майно зареєстровано за іншою особою - ПАТ Племінний завод «Бортничі», яке не є відповідачем у справі та право власності якого на спірне нерухоме майно позивачем не оспорюється.

Також суд вважав, що невжиття заходів забезпечення позову порушує право власності ПАТ «Племінний завод «Бортничі», а отже вжиті заходи забезпечення позову мають бути скасовані.

Проте, колегія судді не може погодитися із зазначеними висновками суду першої інстанції.

Так, в порядку забезпечення заявленого позову до суду була подана заява про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно подружжя, яке було придбане ОСОБА_2 та ОСОБА_3 під час шлюбу, а саме на житловий будинок за адресою: село Щасливе Бориспільського району, вулиця Ліквідаторів, 1 та на обєкт нежитлової нерухомості: столярно-зварюваний цех за адресою: с. Щасливе Бориспільського району, вулиця Ліквідаторів, 1.

При винесенні ухвали від 20.07.2016 року про накладення арешту на спільне майно подружжя суд першої інстанції виходив з того, що з відповідачем по справі ОСОБА_3 ОСОБА_2 перебуває у зареєстрованому шлюбі від 09.05.1992 року і на час постановлення ухвали, а все спірне майно, яке підлягає розподілу, було придбано за кошти подружжя в період шлюбу, про що ОСОБА_2 надала суду відповідні докази та правовстановлюючі документи .

В основу свого рішення про забезпечення позову суд взяв до уваги, що за час спільного проживання сторонами було придбано та побудовано за спільні кошти подружжя наступне майно : автомобіль OPEL Astra, 2005 року випуску, державний номер А НОМЕР_1, житловий будинок за адресою: село Щасливе Бориспільського району, вулиця Ліквідаторів, 1, зареєстрований на ОСОБА_3, автомобіль MAN 26414, Бортовий С, 2002 року випуску , державний номер НОМЕР_2, зареєстрований на відповідачеві та обєкт нежитлової нерухомості - столярно-зварюваний цех за адресою: село Щасливе Бориспільського району, вулиця Ліквідаторів, !.

Проте, ПАТ «Племінний завод «Бортничі» як зацікавлена особа по справі, вважаючи себе законним власником побудованого та новоствореного ними (подружжям ) майна , подав відповідне клопотання про скасування ухвали суду про забезпечення позову.

Свою ухвалу Бориспільського районного суду Київської області від 25.10.2016 року суд мотивував тим, що такі обєкти нерухомості як будинок - контора та столярно-зварюваний цех за адресою: с. Щасливе, Бориспільського району, вулиця Ліквідаторів, і на даний час належить не чоловіку - ОСОБА_3, а ПАТ «Племінний завод «Бортничі» згідно відповідних правовстановлюючих документів, які надано було суду.

Виходячи з цього суд першої інстанції задовольнив заяву ПАТ «Племінний завод «Бортничі» та скасував арешт, що був накладений ухвалою Бориспільського районного суду Київської області від 20.07.2016 року на будинок - контору та столярно-зварюваний цех за адресою: село Щасливе Бориспільського району, вулиця Ліквідаторів, 1.

Проте, вказана ухвала суду винесена без належного, всебічного і обєктивного зясування всіх обставин по справі.

Так, судом першої інстанції не було взято до уваги той факт, що вказане майно було побудовано та придбано на спільні кошти подружжя, а відповідно до ст.70 Сімейного Кодексу України у разі поділу майна, що є обєктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними.

Суд не взяв до уваги та не перевірив доводи ОСОБА_2 про те, що ухвала про забезпечення стосується не майна, власником якого є ПАТ «Племінний завод «Бортничі», а новоствореного майна, яке було побудоване подружжям у встановленому порядку як добросовісними набувачами в період шлюбу за спільні кошти подружжя на земельній ділянці площею 0, 8 га, від якої в свій час 05.04.1997 року відмовилося ПАТ «Племінний завод «Бортничі.

Відповідно до п.1 ст.152 ЦПК України одним із видів забезпечення позову є накладення арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачу та знаходяться у нього, інших осіб.

Виходячи з того, що фактично ПАТ «Племінний завод «Бортничі» робить спроби незаконного заволодіння майном родини, використовуючи механізми зміни юридичної адреси та отримання судових рішень, використовуючи факт неналежного укладення угоди з колишнім власником майна, ОСОБА_2 як законна дружина ОСОБА_3, має право на 1/2 частину даного спільного майна, але через зазначене відповідне судове рішення (ухвалу) може його втратити.

Як зазначає ОСОБА_2, відчуження даного майна сталося без її відому та без її згоди, а тому вона вважає, що суд не мав права скасовувати арешт на зазначене майно, так як це може призвести до того, що вона (ОСОБА_2В.) ніколи не зможе поновити себе в своїх правах як співвласник даного майна.

Також за твердженнями ОСОБА_2 відповідач по справі - ОСОБА_3 чинить дії щодо відчуження спільного майна подружжя третім особам, що в разі задоволення позовних вимог унеможливить подальше виконання такого рішення.

Саме така обставина і сталася, проте суд першої інстанції не зваживши на той факт, що ОСОБА_2, як дружині, належить половина майна, що ними була придбана за час шлюбу виніс, своєю ухвалою від 25.10.2016 року незаконно скасував ухвалу про накладення арешту на спірне майно.

Всі ці порушення норм цивільно-процесуального законодавства привели до порушень основних засад судочинства, гарантованих ст.129 Конституції України, а саме законності та рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.312 ЦПК України розглянувши скаргу на ухвалу суду першої інстанції апеляційний суд скасовує ухвалу і передає питання на новий розгляд до суду першої інстанції, якщо останній порушив порядок, встановлений для його вирішення.

З огляду на вищенаведене, так як ухвала суду постановлена з порушенням норм процесуального права і має бути скасована з підстав, викладених в апеляційній скарзі, то колегія суддів приходить до висновку щодо необхідності скасування ухвали про скасування забезпечення позову і передання питання на новий розгляд до суду першої інстанції.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.303, 307, 312, 313-315, 317, 319 ЦПК України, колегія суддів, -

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити частково.

Ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 25 жовтня 2016 року про скасування забезпечення позову скасувати і передати питання на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий:

Судді: