_________________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/520/5929/16
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16.12.2016 року м. Одеса

Суддя Київського районного суду міста Одеси Прохоров П. А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору,

встановив:

Позивач звернувся до суду з наведеним позовом, у якому просив визнати договір дарування від 03.12.2013 року, що укладено між ОСОБА_3 та ОСОБА_2, недійсним.

Таким чином вбачається, що позивачами заявлено вимогу немайнового характеру.

До позову за вимогою немайнового характеру позивачу належить додати квитанцію про сплату судового збору в розмірі 0,4 від розміру мінімальної заробітної плати, визначено на початок календарного року, тобто в загальній сумі 551,20 грн.

Натомість позивач в супереч приписам ч.5 ст. 119 ЦПК України, не додав до позову жодних відомостей щодо сплати ним вказаного судового збору.

Разом з тим, до позову долучено заяву представника позивача, який просить суд звільнити позивача від сплати судового збору.

За змістом такої заяви представник позивача посилаючись на малозабезпеченість позивача, який отримує субсидію та має дохід, що не дозволяє сплатити судовий збір за подання позову, користується безоплатною правовою допомогою, надав до суду Довідку про отримання (неотримання) допомоги, видану на імя ОСОБА_1, заповнення якої не відповідає самій формі довідки, та встановити з її змісту будь-які обставини неможливо, довідку з інформаційного фонду Державного реєстру фізичних осіб ДФС України про суми виплачених доходів та утриманих податків, що видана на імя ОСОБА_4, та відношення якої до майнового стану позивача доведеним не вбачається, довідку про склад родини з якої випливає, що позивач та ОСОБА_4 проживають у одному житловому приміщенні, довідку Мінсоцполітики України, Одеського міського центру зайнятості №3272/11/03 від 05.12.2016 року, у якій зазначено, що позивач зареєстрований як безробітний, та за період з 16 лютого 2016 року по 31 жовтня 2016 року отримав дохід у розмірі 2079,48 грн., довідку про те, що ОСОБА_1 знаходиться у складі сімї особи (ОСОБА_4), на яку призначена субсидія з 01.11.2016 року.

У звязку з наведеним, суд вказує наступне.

У пункті 29 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» зазначено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Надані заявником докази не дають змоги повно та всебічно зясувати майновий стан позивача, та на підставі обєктивних даних дійти висновку про те, що його право на справедливий суд зазнає обмежень, що суду слід відступити від встановлено законом судового збору та встановити менший розмір судового збору, або звільнити позивача від його сплати.

Згідно з ст. 121 ЦПК України суддя, у разі несплати позивачем судового збору, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання апелянтом ухвали.

Таким чином, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків. В разі невиконання позивачем у передбачений законом строк вимог закону, позовна заява скарга буде визнана неподаною та повернута позивачу.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору, залишити без руху.

Повідомити позивачу про необхідність виправити зазначений недолік позову протягом 5 (пяти) днів з дня отримання цієї ухвали - сплатити судовий збір в встановленому розмірі 551,20 грн., та надати відповідні докази до суду.

Розяснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя П. А. Прохоров