Справа № 522/1781/16-ц
Провадження № 2/522/3708/16
Заява № 2-п/522/340/16
У Х В А Л А

Іменем України

«27» вересня 2016 року

Приморський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді Погрібного С.О.,

за секретаря судового засідання Грищук В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одесі заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від «26» липня 2016 року в справі №522/15883/15-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, ОСОБА_3 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, за участі третьої особи Обєднання співвласників багатоквартирного будинку «Проспект Шевченко, 29-«А»,

в с т а н о в и в :

Заочним рішенням Приморського районного суду м. Одеси від «26» липня 2016 року, ухваленим у справі за вказаним позовом, вимоги позивача задоволено, зокрема: стягнуто солідарно з ОСОБА_1, ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 (ІН НОМЕР_1) на відшкодування майнової шкоди, завданої в результаті залиття квартири, суму в розмірі 31 174,0 гривень (тридцять одна тисяча сто сімдесят чотири) гривні;

стягнуто в рівних частках з ОСОБА_1, ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 (ІН НОМЕР_1) суму витрат, повязаних із проведенням експертного дослідження у розмірі 2 746,00 гривень;

стягнуто в рівних частках з ОСОБА_1, ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 (ІН НОМЕР_1) на відшкодування сплаченого судового збору 551,21 гривень.

Відповідачка ОСОБА_1 звернулася із заявою про перегляд заочного рішення суду, постановленого «26» липня 2016 року в справі.

Учасники судового процесу в судове засідання не зявились. Неявка сторін, відповідно до ч.1 ст. 231 ЦПК України, не є перешкодою для розгляду заяви про перегляд заочного рішення по суті.

Суд дослідив матеріали цивільної справи, поданої заяви про перегляд рішення, за результатами чого дійшов висновку, що ця заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до правила ст. 228 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Згідно із ч. 1 ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином заочне рішення підлягає скасуванню за наявності одночасно двох умов: поважність причин неявки відповідача у судове засідання та представлення нових доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи та зумовлювати інші висновки суду, якби до постановлення заочного рішення вони стали відомі.

Отже, за змістом наведеного правила ці докази повинні мати істотне значення для вирішення спору між сторонами, а їх врахування мало б змінити рішення суду по суті.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач про дату, час та місце судового засідання, повідомлявся в установленому законом порядку.

Суд критично ставиться до пояснень ОСОБА_1 про неналежне сповіщення її про дату, час й місце судового засідання, оскільки вказане твердження спростовується матеріалами справи.

Стосовно другої обовязкової умови для перегляду заочного рішення, то суд виходить з того, що позивачем не наведено та не представлено жодного доказу, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Пояснення, що надані відповідачем у заяві про перегляд заочного рішення, не могли вплинути на ухвалене судом рішення.

Отже, відповідачем не представлено доказів, що могли бути істотними для справи та не були відомі судові під час розгляду справи та до постановлення заочного рішення; у своїх аргументах про скасування рішення відповідач посилався на наявні в матеріалах справи докази, яким судом вже була дана оцінка та які стали підставою для ухвалення заочного рішення.

Таким чином, у суду відсутні підстави для задоволення заяви про перегляд заочного рішення, оскільки відсутні обидві підстави для задоволення такої заяви, а саме судом не було встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин та не надав жодного нового доказу, що міг би істотно вплинути на розгляд справи та на рішення суду в цілому.

При цьому, відсутність хоча б однієї з підстав для скасування заочного рішення тягне за собою безумовну відмову у задоволенні такої заяви, оскільки, в іншому випадку, суд порушуватиме вимоги ст. 232 ЦПК України.

При цьому, суд виходить з принципу недопустимості скасування рішення суду за відсутності достатніх та законних підстав для того, а також з формальних міркувань.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 231 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Керуючись ст. ст. 231, 232 Цивільного процесуального кодексу України, СУД

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від «26» липня 2016 року у по справі № 522/15883/15-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, ОСОБА_3 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, за участі третьої особи Обєднання співвласників багатоквартирного будинку «Проспект Шевченко, 29-«А» залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Рішення суду від «26» липня 2016 року, постановлене у цій справі, може бути оскаржене шляхом подання апеляційному суду через суд першої інстанції апеляційної скарги протягом десяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

СУДДЯ С.О. ПОГРІБНИЙ

27.09.2016