Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 лютого 2016 року Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі

головуючої судді Сарай А.І.

при секретарі Гечка К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Ужгород цивільну справу за заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_2, заінтересована особа Перша Ужгородська державна нотаріальна контора про встановлення факту, що має юридичне значення,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися в суд з заявою, де заінтересована особа Перша Ужгородська державна нотаріальна контора про встановлення факту, що має юридичне значення.

В заяві зазначають, що вони, ОСОБА_1 та ОСОБА_2, відповідно до заповіту від 03 липня 2014 року за № 570 є спадкоємцями майна померлої матері ОСОБА_3. ОСОБА_3 згідно свідоцтва про народження та свідоцтва про одруження доводиться донькою ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6. Мати ОСОБА_3 народилася ІНФОРМАЦІЯ_5 та після одруження з ОСОБА_5, змінила прізвище на ОСОБА_3. У 1987 році їхня мати одружилася вдруге і взяла прізвище чоловіка ОСОБА_3. У зв'язку зі смертю матері та баби відкрилася спадщина на належну їм частку у квартирі. Міським фондом комунального майна видане свідоцтво від 30 березня 1994 року за № 3-ж, згідно якого квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, належить ОСОБА_3 та членам сім'ї: доньці - ОСОБА_1, батьку - ОСОБА_6, матері - ОСОБА_4. Також, після смерті матері та баби відкрилася спадщина на належну їм на підставі свідоцтва про право на спадщину № 2-750 від 20 жовтня 2006 року виданого державним нотаріусом Зейкан Т.І. 1/4 частку зазначеної квартири після смерті ОСОБА_6 Після смерті матері вони як спадкоємці за заповітом звернулися до Першої Ужгородської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтв про право на спадщину за законом на спадкове майно - належні матері частки на вказану квартиру. Однак державним нотаріусом їм було роз'яснено, що через розбіжності в імені баби, зазначеному в свідоцтві про народження матері ОСОБА_3, вони не зможуть належним чином оформити свої спадкові права, оскільки неможливо встановити факт що ОСОБА_3, згідно свідоцтва про народження, доводиться донькою ОСОБА_4, оскільки замість ОСОБА_4 її мати записана як ОСОБА_4. Зокрема, в свідоцтві про смерть баба записана як ОСОБА_4, у свідоцтві про одруження з батьком - як ОСОБА_4. У всіх документах на ім'я матері незважаючи на розбіжності імен ОСОБА_4 та ОСОБА_4, прізвища, по батькові та дата народження збігаються.

Просять встановити факт родинних відносин, що ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 є донькою ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6.

Заявники ОСОБА_3. та ОСОБА_2 в судове засідання не з'явилися, так як подали до суду письмову заяву відповідно до якої просять розглянути справу без їхньої участі, заявлені вимоги підтримують.

Представник Першої Ужгородської державної нотаріальної контори в судове засідання не з'явився, хоч про час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений, а тому суд в порядку ст. 169 ЦПК України розглянув справу у його відсутності на підставі наявних у справі доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши всі обставини справи, суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що відповідно до заповіту від 03 липня 2014 року, посвідченого приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Сабов О.І. та зареєстрованого в реєстрі за № 570, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, на випадок своєї смерті заповіла все своє майно у рівних долях ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 4).

ОСОБА_3, 1948 року народження, згідно даних її свідоцтва про народження та свідоцтва про шлюб є донькою ОСОБА_4 (а.с. 15, 18).

Відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, її матір'ю значиться ОСОБА_3 (а.с. 8).

ОСОБА_3 відповідно до свідоцтва про її смерть померла ІНФОРМАЦІЯ_7 у віці 66 років (а.с. 6).

Відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_4 народилася ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с. 17). ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_5, згідно свідоцтва про укладення шлюбу після реєстрації шлюбу з ОСОБА_6 змінила прізвище на ОСОБА_4 (а.с. 16).

Згідно даних свідоцтва про смерть ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_6 у віці 85 років (а.с. 7).

Згідно свідоцтва про право власності на житло, виданого 30 березня 1994 року згідно з розпорядження № 3-ж міським фондом комунального майна, квартира, яка знаходиться за адресою АДРЕСА_1, належить на праві приватної, спільної, сумісної власності ОСОБА_3 та членам її сім'ї: доньці - ОСОБА_1, батьку - ОСОБА_6, матері - ОСОБА_4.

З свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 20 жовтня 2006 року державним нотаріусом Першої Ужгородської державної нотаріальної контори та зареєстрованого в реєстрі за № 2-750, вбачається, що ОСОБА_4 після смерті ОСОБА_6 отримала спадщину, яка складається з 1/4 частини квартири, що знаходиться в АДРЕСА_1 (а.с. 11).

Встановлення факту родинних відносин відповідно до спадкового законодавства має для заявників юридичне значення та діючим законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення.

Беручи до уваги, що всі анкетні дані в наведених документах, крім вказаних розбіжностей співпадають, суд вважає, що вимоги заявників слід задовольнити та встановити факт, згідно якого ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 є донькою ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6.

Керуючись ст.ст. 4, 60, 169, 209, 212-215, 234, 235, 256 ЦПК України суд,

Р І Ш И В:

Заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, згідно якого ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 є донькою ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня його проголошення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Головуюча Сарай А.І.