Справа № 147/895/16-ц
Провадження № 2/147/451/16
11.10.2016 року смт Тростянець
Тростянецький районний суд Вінницької області у складі:
головуючого судді Костюк Г.М..,
секретаря Свистун А.П..,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Тростянець в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з цим позовом і просила розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 24.05.2011 року у відділі ДРАЦС Вінницького МУЮ, актовий запис № 789. Від даного шлюбу мають спільного сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, який проживає з позивачем та знаходиться на її утриманні. Позовні вимоги позивач мотивує тим, що сімейне життя з відповідачем не склалось. Більше року вони не проживають однією сімєю. Фактично їхня сімя розпалася давно та немає жодних аргументів для її відновлення, примирення між ними неможливе. Просила розірвати шлюб та після розірвання шлюбу присвоїти дошлюбне прізвище «Пасічник».
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не зявилася, подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала, просила суд їх задовольнити. Проти винесення судом заочного рішення не заперечила (а.с.23).
Суд вважає можливим розглянути справу у відсутності позивача відповідно до ч.2 ст. 158 ЦПК України, враховуючи, що остання скористався своїми процесуальними правами.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не зявився, хоча про час, день та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином судовими повістками, надісланими за місцем його реєстрації. Причини неявки суд не повідомлено, клопотання про відкладення розгляду справи не надано.
Враховуючи неявку у судове засідання відповідача по справі, з метою дотримання встановлених законодавством строків розгляду судом справи зі згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у звязку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалося.
Судом встановлено, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 24.05.2011 року, який зареєстрували у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Вінницького міського управління юстиції Вінницької області за актовим записом № 789, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії І-АМ № 095442 (а.с.4 ).
Від шлюбу сторони мають спільного сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується свідоцтвом про народження серії І-АМ № 199997(а.с.5).
Сторони не підтримують шлюбних стосунків, спільного господарства не ведуть. Подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу неможливе.
Встановленим фактичним обставинам відповідають правовідносини, що регулюються Сімейним кодексом України.
Згідно ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Дружина та чоловік зобовязані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сімї, відповідальні один перед одним, перед іншими членами сімї за свою поведінку в ній (ч. ч. 1,3 ст.55 СК України).
Відповідно до ст. 112 СК України для розірвання шлюбу за позовом одного з подружжя суд зясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда інші обставини життя подружжя.
Згідно ч.2 ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.
За ч.3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 цього Кодексу.
Відповідно до ч.2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Позивачка скористалася даним правом та звернулася до суду з даним позовом, в якому наполягає на розірванні шлюбу.
Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу. Приймаючи до уваги те, що причини, які спонукають позивачку наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б її інтересам, що має істотне значення, а тому позов підлягає задоволенню.
За змістом ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Відповідно до вимог ч. 8 ст. 235 ЦПК України у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається.
Позивачка виявила бажання змінити своє теперішнє прізвище на дошлюбне.
Згідно ч.2 ст. 114 СК України, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Відповідно до ст. 88 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача 551,20 грн. судового збору, сплачених при подачі позову до суду та 500,00 гривень за надання правової допомоги.
На підставі ст. ст. 10, 60, 197, 212, 213, 215, 224, 235 ЦПК України, керуючись ст. ст. 104, 109, 110, 112 , 113, 114 Сімейного кодексу України, -
Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище Пасічник) ОСОБА_4, зареєстрований 24 травня 2011 року у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Вінницького міського управління юстиції Вінницької області, актовий запис № 789 - розірвати.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 551,20 грн. судового збору.
Стягнути з Попова ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 500,00 грн. за надання правової допомоги.
Після розірвання шлюбу позивачці присвоїти дошлюбне прізвище «Пасічник».
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Вінницької області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня проголошення рішення.

Суддя: