Кегичівський районний суд Харківської області
Справа № 624/544/16-ц
№ провадження 2/624/322/16
смт. Кегичівка 01 вересня 2016 року
Кегичівський районний суд Харківської області в складі головуючого судді Криворотова С.В., за участі секретаря Проскурні Л.М., у відсутність сторін, розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку заочного провадження в залі суду позов публічного акціонерного товариства Комерційного Банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-
Сторони в судове засідання не з'явились, представник позивача надав заяву про розгляд справи без його участі, не заперечує проти заочного розгляду справи; відповідач, належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, двічі поспіль до суду не з'явився, про причини неявки не повідомив.Враховуючи це,суд,відповідно до ч.4 ст.169, ч.2 ст.197 та ч.1 ст.224 ЦПК України, до початку розгляду справи по суті, визнав можливим її заочний розгляд, на підставі наявних доказів, без технічного фіксування судового процесу звукозаписувальними засобами.
Згідно з викладеними в позовній заяві обставинами між позивачем та відповідачем укладений кредитний договір, відповідно до якого позивач надав відповідачу кредит в сумі 600 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 30% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом, з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки.
Відповідачем порушено договірні зобов'язання в частині своєчасного повернення кредиту, сплати відсотків, комісії та інших витрат, тому позивач просить стягнути з нього зазначену суму, яка складається з: 550,50 грн.-заборгованість за кредитом; 9849,48 грн.-заборгованість за відсотками; 3250 грн.- заборгованість за пенею та комісією за користування кредитом; штрафи - 500 грн. - фіксована частина та 682,50 грн - процента складова.
Дослідивши докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню частково з таких підстав.
Відповідно до статті 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно із частиною першою статті 1049 ЦК України позичальник зобов'язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
Відповідно до ч.1 ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.
Згідно з ст. 1049 ЦК України позичальник зобов'язаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлені договором.
Якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов'язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу (частина перша статті 1050 ЦК України).
Відповідно до частини другої статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Стягнення з боржника, який порушив грошове зобов'язання, сум індексації грошового боргу та процентів не перешкоджає стягненню у передбачених законом або договором випадках неустойки (пені) за прострочення виконання грошового зобов'язання, оскільки відповідно до частини першої статті 550 ЦК України право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов'язання.
Згідно із ч.3 ст.549 ЦК України, пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.
Відповідачем зазначені суми не спростовані і не заперечені, в звязку з чим підстав для їх уточнення та перерахування немає.
Водночас суд бере до уваги, що, згідно ч.3 ст.551 ЦК України, розмір неустойки (штрафу,пені) може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.
За положеннями указаної норми суд може зменшити розмір неустойки (штрафу,пені), що підлягає стягненню, враховуючи при цьому, зокрема, занадто високий її розмір порівняно зі збитками споживача, ступінь виконання зобов'язання, майновий стан сторін, їх майнові та інші інтереси, що заслуговують на увагу. При цьому зменшення розміру неустойки - це право суду. Суд може прийняти рішення про зменшення розміру неустойки як за власною ініціативою, так і за клопотанням відповідача, однак у останньому випадку відповідач, що звертається із клопотанням, повинен довести наявність підстав для зменшення неустойки.
В даному випадку суд за власною ініціативою, враховуючи, що розмір пені перевищує розмір боргу у декілька разів, вважає за можливе зменшити суму пені, що підлягає стягненню до розміру боргу, відповідно до наданого позивачем розрахунку, тобто до 550,50 грн.
Також, зважаючи на те, що позивачем щодо відповідача застосовано неустойку у вигляді пені, суд вважає за необхідне відмовити у стягненні штрафів - 500 грн. та 682,50 грн.за прострочення виконання зобов'язання за кредитним договором, оскільки договором передбачена подвійна відповідальність одного виду за одне й те саме порушення.
Так, за прострочення виконання зобов'язання кредитним договором передбачено як стягнення пені, так і два штрафи, що є порушенням ст. 61 Конституції України, в якій зазначено, що ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Керуючись ст.ст.526, 530,610,625 ЦК, ч.2 ст. 197, ст. ст. 213-215, 224-226 ЦПК України, суд,
Розглянути позов у порядку заочного провадження, у відсутність сторін, без технічного фіксування, і задовольнити частково.
Заочне рішення може бути оскаржене протягом 10 днів з дня отримання його копії: відповідачем - за заявою у порядку перегляду безпосередньо до Кегичівського районного суду Харківської області, позивачем - до апеляційного суду Харківської області, через цей же районний суд; за відсутності заяви чи скарги набирає законної сили після закінчення зазначених строків.
Суддя С.В. Криворотов