ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/7618/16
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"03" жовтня 2016 р. Суддя Дарницького районного суду м. Києва Комаревцева Л.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Публічне акціонерне товариство ПАТ «Укрсоцбанк» про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу та поділ спільного майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2016 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Публічне акціонерне товариство ПАТ «Укрсоцбанк» про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу та поділ спільного майна подружжя.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України.

Згідно вимог ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування;7) перелік документів, що додаються до заяви. Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Відповідно до п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України N 2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Згідно з п.22-26 Постанови Пленуму Верховного Суду України N 11 від 21.12.2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» поділ спільного майна подружжя здійснюється за правилами, встановленими статтями 69-72 СК та ст. 372 ЦК. Вартість майна, що підлягає поділу, визначається за погодженням між подружжям, а при недосягненні згоди - виходячи з дійсної його вартості на час розгляду справи. До складу майна, що підлягає поділу включається загальне майно подружжя, наявне у нього на час розгляду справи, та те, що знаходиться у третіх осіб.

Відповідно до ч.1 п.2 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна що підлягає поділу, яка має бути підтверджена належними доказами, серед іншого висновком суб'єкта оціночної діяльності, який має право на проведення будівельно-технічної, товарознавчої (автотоварознавчої) експертизи, іншими доказами.

З викладеного вбачається, що позивачу слід визначити ціну позову, обумовлену вартістю спірного майна та надати підтвердження визначення дійсної вартості майна що підлягає поділу. (Висновок суб'єкта оціночної діяльності, який має право на проведення будівельно-технічної, товарознавчої (автотоварознавчої) експертизи.

При цьому, відповідно до ч. 5 ст.119 ЦПК України, позивачу необхідно надати суду оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору, враховуючи зарахування коштів до спеціального фонду Державного бюджету України, відповідно до вимог ст. 9 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ч.3 ст.6 Закон України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Оскільки за змістом заявлених вимог позов містить, як майнові так і не майнові вимоги, позивачу слід надати квитанції про сплату судового збору за вказаними вимогами. Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір судових витрат за подання до суду позовної заяви немайнового характеру повинен складати 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, що становить 551,20 грн.

Крім того до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір судових витрат за подання до суду позовної заяви майнового характеру повинен складати 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, що становить 551,20 грн., та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, що становить 6 890,00 грн.

При цьому, суд роз'яснює позивачу, витребування доказів оформлюється заявою, з дотриманням вимог ст. 137 ЦПК України, яка має бути оплачена судовим збором.

Частиною 1 статті 121 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 119 - 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Публічне акціонерне товариство ПАТ «Укрсоцбанк» про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу та поділ спільного майна подружжя, - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали.

Роз'яснити, що у разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, позовна заява буде визнана неподаною та повернута. Копію цієї ухвали направити позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Комаревцева Л.В.