УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" вересня 2016 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Арапіна Н.Є., розглянувши клопотання представника заявника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції,

в с т а н о в и в :

Заявник ОСОБА_1 звернулась до суду за участю заінтересованих осіб Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк», ОСОБА_3 про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків по справі № 746/13 від 08 квітня 2014 року. Свої вимоги мотивувала тим, що 08 квітня 2014 року Постійно діючим третейським судом при Асоціації українських банків було розглянуто справу і прийнято рішення по справі № 746/13, відповідно до якого, задоволено позовні вимоги ПАТ «Укрсоцбанк» та вирішено стягнути з ОСОБА_3 та ОСОБА_1 заборгованість в розмірі 168 716,54 грн., третейський збір в розмірі 2 087,17 грн. Дане рішення заявник отримав лише 11 березня 2016 року, та вважає його незаконним та неообгрунтованим та таким, що підлягає скасуванню, оскільки справа не підвідомча третейському суду. У зв'язку з цим заявник просить поновити пропущений строк, скасувати рішення Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків по справі № 746/13 від 08 квітня 2014 року.

До суду надійшло клопотання представника заявника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про участь в судових засіданнях в режимі відеоконференції.

Відповідно до ч. 2 ст. 158-1 ЦПК України клопотання подано за сім днів до дня проведення судового засідання із зазначенням суду - Приморський районний суд м. Одеси, в якому необхідно забезпечити проведення відеоконференції.

Згідно ч.ч.1,3 ст.158-1 ЦПК України питання про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції вирішується судом не пізніш як за п»ять днів до дня проведення такого судового засідання, про що суд постановляє ухвалу.

Заявлене клопотання заявник обґрунтовує бажанням приймати участь у судовому засіданні.

Заявлене клопотання не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Норми права щодо участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції передбачають визначення конкретного суду, де має бути проведена відеоконференція, що вимагає додаткового з'ясування питання про те, чи можливе її проведення саме у той час, коли в тому суді буде відбуватися відеоконференція.

Крім того, хід і результати процесуальних дій, проведених в режимі відеоконференції, мають фіксуватися за допомогою технічних засобів відеозапису. У разі виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні, за наявності ухвали про таку участь, суд відкладає розгляд справи, крім випадків, коли відповідно до норм відповідного процесуального кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи. Відповідно до ч.6 ст. 191 ЦПК України, якщо розгляд справи відкладався,справа розглядається спочатку.

Зазначене не сприяє оперативності судового розгляду та з урахуванням прецедентної практики Європейського суду з прав людини щодо застосування ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує справедливий судовий розгляд упродовж розумного строку, може привести до перевищення встановленого законом строку розгляду справи.

Більш того, частиною 3 ст.163 ЦПК України передбачено, що суд встановлює особи, тих хто з'явився, а також перевіряє повноваження представника.

У процесуальних нормах, що передбачають участь особи в судовому засіданні в режимі відео конференції, не визначена процедура ідентифікації особи, яка бере участь у відеоконференції, що позбавить суд виконати вимоги ч.3 ст. 163 ЦПК України та може викликати сумнів щодо дотримання наданим правам.

Керуючись ст. 158-1 ЦПК України,

у х в а л и в:

У задоволенні представника заявника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції відмовити.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя Н.Є. Арапіна