13 грудня 2016 року Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - судді Лях М.Ю.,
при секретарі - Хомінської Т.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2про розірвання шлюбу, -
Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб з відповідачем, посилаючись на те, що сімейне життя не склалось через відсутність взаєморозуміння, розходження поглядів на сімейні відносини та обов'язки. Шлюбні відносини між сторонами припинені. Збереження шлюбу неможливе, у зв'язку з чим позивач просить розірвати укладений в з відповідачем шлюб.
В судове засідання позивач та його представник, який діє на підставі довіреності не з'явились, про дату, час і місце розгляду справи були повідомлені належним чином, надали до суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечують.
В судове засідання відповідач не з'явилась, була повідомлена про дату, час і місце розгляду справи належним чином, причини неявки суду не повідомила, тому враховуючи, що позивач не заперечує проти ухвалення заочного рішення, суд, відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України, вважає необхідним розглянути справу на підставі наявних у справі доказів з ухваленням заочного рішення.
Суд, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об'єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Судом встановлено, що згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 31 серпня 2016 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 21 вересня 2012 року було укладено шлюб, який був зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1127, прізвище сторін після реєстрації шлюбу: ОСОБА_1 (арк. справи 4).
Відповідно до ч. 1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.
Відповідно до ч. 2 статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлене, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Відповідно до ч.1 ст. 11 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданими відповідно до цього кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, як беруть участь у справі.
Під час розгляду справи встановлені та підтверджені наступні причини подання позовної заяви про розірвання шлюбу, а саме відсутність взаєморозуміння, стійких сімейних відносин, різне ставлення у сторін до усвідомлення та виконання прав та обов'язків подружжя. За таких обставинах подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам кожного з них. У зв'язку з чим, позовна заява про розірвання шлюбу підлягає задоволенню з огляду на положення ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України.
Позивач не вимагає компенсації за понесені судові витрати, пов'язані із зверненням до суду і розглядом цивільної справи.
На підставі викладеного, керуючись статтями 10, 74, 88, 110, 213, 214, 224, 218, ЦПК України, статтями 104, 105, 110, 112 Сімейного кодексу України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2про розірвання шлюбу - задовольнити.
Розірвати шлюб, укладений 21 вересня 2012 року між ОСОБА_1 до ОСОБА_2, який був зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1127.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Відповідно до ч. 2 ст. 232 ЦПК України позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя Київського районного суду
м. Харкова М.Ю. Лях