печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2016 року Печерський районний суд м. Києва

в складі головуючого судді: Васильєвої Н.П.

при секретарі: Захарчишиній В.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Печерського районного суду м. Києві від 24 червня 2016 року у справі за позовною заявою Харківської міської ради до ОСОБА_1 про відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди,

ВСТАНОВИВ:

25.07.2016 відповідач ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення Печерського районного суду міста Києва від 24 червня 2016 року, яким позовом Харківської міської ради до ОСОБА_1 про відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди було задоволено.

У заяві посилається на те, вона не була повідомлена належним чином про розгляд справи та судову повістку не отримувала, оскільки за місцем реєстрації проживає не систематично, оскільки часто відвідує доньку, яка проживає у м. Харкові та систематично проживає за місцем прописки та проживання чоловіка .

Заявник (відповідач) в судове засідання не з'явилася, про місце і час розгляду заяви повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила.

Представники позивача в судове засідання не з'явився, на адресу суду направив письмові заперечення та просив залишити заяву ОСОБА_1 без задоволення, посилаючись на необґрунтованість та безпідставність обставин, викладених в ній.

Відповідно до ч. 1 ст. 231 ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про час та місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви, тому суд вважає за можливим розглянути заяву у відсутність сторін.

Відповідно до ст. 232 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Пунктом 30 Постанови №2 Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 р. встановлює, що заочний розгляд судом цивільної справи відповідно до ст. 224 ЦПК України допускається лише у тому разі, коли відповідач або всі відповідачі у справі, якщо їх було кілька, повідомлені належним чином про час і місце судового розгляду, не з'явилися в судове засідання при відсутності в ньому їх представників і від них не надійшло повідомлення про причини неявки чи зазначені ними причини визнані неповажними.... і проти такого розгляду справи не заперечує позивач та ним не було змінено предмета або підстави позову чи розміру позовних вимог.

Тобто, однією з необхідних умов для заочного провадження є неявка відповідача в судове засідання. Неявкою відповідача є його фактична відсутність в залі судового засідання при розгляді справи по суті. При цьому необхідно враховувати, що неявкою відповідача є його особиста відсутність, а також відсутність його представника.

Відповідно до ч.1 ст.224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалите заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Згідно ч.2 ст. 77 ЦПК України сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки в судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явилися у судове засідання без поважних причин.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

У заяві про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 зазначає, що не була належним чином повідомлена за адресою: АДРЕСА_1, оскільки за місцем реєстрації проживає не систематично, оскільки часто відвідує доньку, яка проживає у м. Харкові та систематично проживає за місцем прописки та проживання чоловіка, проте жодних документів на підтвердження вказаних обставин не надає та одночасно зазначає ту ж адресу, в судове засідання не з'являється, провадженням у справі не цікавиться, з чого вбачається, що заявник не добросовісно користується належними їй процесуальними правами та порушує процесуальні обов'язки.

Крім того, відповідачем не надано суду і доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.ч.2,3 ст.10 ЦПК України сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частина 2 статті 11 ЦПК України передбачає, що особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

А тому, суд вважає, що докази і обставини, на які посилається відповідач у своїй заяві, не мають істотного значення для правильного вирішення справи, в зв'язку з чим і відсутні підстави для перегляду заочного рішення.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 231, 232 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Печерського районного суду м. Києві від 24 червня 2016 року у справі за позовною заявою Харківської міської ради до ОСОБА_1 про відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди - залишити без задоволення.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 231 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: