Справа № 212/2006/16-ц
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14 грудня 2016 року м. Кривий Ріг
Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:
головуючого - судді Колочко О.В.,
за участі секретаря судового засідання Деменко А.С.,
за участю представника позивача ОСОБА_1,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» до ОСОБА_2 про відшкодування заборгованості за спожиту, але не обліковану електроенергію, внаслідок порушення споживачем Правил користування електроенергією для населення,
05 квітня 2016 року позивач ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» звернулося до суду з позовом про стягнення з відповідача ОСОБА_2 заборгованості за спожиту, але не обліковану електроенергію в сумі 7342,93 грн., 3% річних в сумі 402,55 грн., інфляційні витрати в сумі 5066,31 грн., а також витрати на оплату судового збору в сумі 1378 грн.
В обґрунтування позовних вимог посилався на те, що 05 лютого 2014 року за адресою: м. Кривий Ріг вул. Більшовицька, 7/1 представниками відповідача було проведено перевірку дотримання Правил користування електричною енергією для населення (далі ПКЕЕН), в результаті якої було виявлено порушення самовільне підключення до електричних мереж без відкриття особового рахунку, про що був складений акт. На підставі зазначеного акту було прийнято комісією рішення про нарахування суми збитків за період з 05.02.2013 по момент виявлення порушення в сумі 7342,93 грн. на підставі Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН. Крім того, на підставі ст. 625 ЦК України просив стягнути інфляційні витрати та 3% річних в звязку з простроченням сплати суми боргу.
Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила їх задовольнити, не заперечувала проти заочного розгляду справи.
Відповідач у судове засідання не з'явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялася належним чином.Згідно ст. 169 ЦПК України, якщо суд не має відомостей про причину неявки відповідача, повідомленого належним чином, або причину неявки буде визнано неповажною, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів. 14 грудня 2016 року судом постановлено ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.
Свідок ОСОБА_3 в судовому засіданні показав, що він працює майстром на підприємстві відповідача, 05 лютого 2014 року він разом з іншими представниками ДТЕК контролером ОСОБА_4, інженером ОСОБА_5 перевіряли квартиру за адресою Більшовицька, 71/1, під час якої виявили самовільне підключення до електричних мереж без відкриття особового рахунку, про ними був складений відповідний акт і доведено до споживача ОСОБА_2, яка не заперечувала проти виявленого порушення і складання акту, про необхідність оформлення особового рахунку. ОСОБА_2 було повідомлено про розгляд складеного акту комісією, про що вона розписалася. Зі слів споживача йому відомо, що вона на той час оформлювала спадкові права на квартиру, користувалася нею і мала намір укласти договір з енергопостачальником.
Суд, вислухавши представника позивача, свідка, дослідивши матеріали справи, вважає позов обґрунтованим та підлягаючим задоволенню з таких підстав.
В судовому засіданні досліджені письмові докази: копія акту Н № 110241 від 05.02.2014 про порушення (а.с. 4); копія розрахунку розміру відшкодування збитків по акту Н № 110241 від 05.02.2014 (а.с. 5); копія протоколу № 205 від 27.02.2014 (а.с. 6); копія акту технічної перевірки стану і схеми підключення засобу обліку електричної енергії, збереження пломб на ньому та стану до облікової проводки побутового споживача від 05.02.2014 (а.с. 7).
Правовідносини між сторонами з відшкодування збитків, завданих відповідачем внаслідок самовільного підключення до електричних мереж енергопостачальника без оформлення особового рахунку, регулюються ст. ст. 25, 27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією і Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, затвердженою Постановою Національною комісією регулювання електроенергетики України 04.05.2006 р. за № 562.
05.02.2014 працівниками позивача в присутності споживача ОСОБА_2 було складено акт про порушення відповідачем п. 48 Правил користування електричною енергією, за наслідками чого позивачем, відповідно до положень Правил і Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, було зроблено розрахунок збитків на суму 7342,93 грн. за період сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення на підставі підпункту б) п.3.3 Методики, який передбачає що «у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника розрахунок проводиться із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення та до дня усунення порушення». Оскільки у період дванадцяти календарних місяців, що передували дню виявлення порушення технічні перевірки електричної мережі не проводились, тому розрахунок проведено за дванадцять календарних місяців, тобто за період не більший загальної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.
Але відповідач не відшкодував позивачу вказані збитки, порушивши положення ЦК України, ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», Правила користування електричною енергією.
Згідно з положеннями ст. 26 Закону «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України.
Відповідно до п. 53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається в енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.
У даному випадку акт було підписано, трьома працівниками енергопостачальника та самою ОСОБА_2, яка погодилася з його складанням.
Після дослідження та оцінки доказів у справі, надані, відповідно до ст. ст. 10, 60 ЦПК України представником позивача докази, судом вважаються належними та допустимими згідно до ст. ст. 58, 59 ЦПК України і вони свідчать про допущення відповідачем порушення законодавства про користування електричною енергією для населення та порядку відшкодування збитків електропостачальнику, вірність проведеного розрахунку завданих збитків, відсутність будь яких порушень зі сторони працівників позивача, при проведенні перевірки та складанні акту, так як їхні дії та розрахунок відповідають положенням Правил і Методики.
Тобто, судом встановлено порушення відповідачем права позивача на відшкодування збитків у звязку з порушенням відповідачем правил користування електричною енергією, а тому з відповідача підлягає стягненню сума відшкодування збитків в розмірі 7342,93 грн.
Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, та 3% річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Можливість застосування судом положень ч. 2 ст. 625 ЦК України до спірних правовідносин також кореспондується із нормами п. 3 ч. 1 ст. 96 ЦПК України.
Таким чином, нарахування позивачем на суму збитків в розмірі 5066,31 грн. інфляційних витрат, 3% річних за несвоєчасне виконання грошового зобовязання в сумі 402,55 грн. як спеціального виду цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов'язань, суд вважає правомірним, що також узгоджується з правовими висновками Верховного Суду України, викладеними в постановах від 16.12.2015 у справі № 6-2023цс15, від 13.01.2016 у справі № 6-931цс15.
У відповідності до ст. 88 ЦПК України суд стягує на користь позивача витрати, повязані зі сплатою ним при предявлені позову 1378 грн. судового збору.
На підставі викладеного, ст. 714 ЦК України, ст. ст. 24 - 27 Закону України «Про електроенергетику»; керуючись ст. ст. 10, 11, 58-60, 74, 88, 169, 209, 212-215, 218, 224-226 ЦПК України, суд
Позов Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» до ОСОБА_2 про відшкодування заборгованості за спожиту, але не обліковану електроенергію, внаслідок порушення споживачем Правил користування електроенергією для населення задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1, на користь Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» суму по акту в розмірі 7342 (сім тисяч триста сорок дві) гривні 93 коп., суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції 5066 (пять тисяч шістдесят шість) гривень 31 коп., суму трьох відсотків річних від простроченої суми в розмірі 402 (чотириста дві) гривні 55 коп., а також витрати на оплату судового збору в сумі 1378 грн.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починається відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя: О. В. Колочко