Провадження № 2/127/6525/16
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2016 року Вінницький міський суд Вінницької області

в складі: головучюого судді Сичука М.М.,

при секретарі Подоляк М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Другої вінницької державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

11.10.2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2, Другої вінницької державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В позові зазначається, що 20.11.2015 року померла бабуся ОСОБА_1 ОСОБА_3 Після смерті померлої залишився житловий будинок, розташований у Вінницькій області, Вінницький район, с. Малі Хутори, по вул. Блюхера, 75. Померлою заповіт складений не був. За відсутності заповіту має місце спадкування за законом. Мати ОСОБА_1 ОСОБА_4, яка померла 28.08.2004 року була дочкою ОСОБА_3 ОСОБА_1 Для отримання спадщини ОСОБА_1 не змогла у встановлений строк звернутися із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, оскільки її тітка ввела ОСОБА_1 в оману, повідомивши про те, що остання не має права на спадкування, оскільки померла, начебто за час життя, склала заповіт, яким заповіла все їй майно на користь тітки ОСОБА_1 Після отримання даної інформації, ОСОБА_1 не вважала за потрібне звернутися до нотаріальної контори з відповідною заявою про прийняття спадщини. Під час спілкування з тіткою ОСОБА_1, останній стало відомо, що інформація про наявність заповіту є неправдивою, оскільки він не був складений померлою, а тому ОСОБА_1 має право на рівчу частку з тіткою у спадковому майні, яке належало померлій ОСОБА_3

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та представник підтримали позов, обґрунтовуючи його викладеними в ньому обставинами.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 та її представник заперечили проти задоволення позову в звязку з безпідставністю та необгрунтованістю.

Представник Другої вінницької державної нотаріальної контори згідно заяви просив розглянути справу у його відсутність.

Свідки ОСОБА_5 та ОСОБА_6 в судовому засіданні підтвердили, що між ними та відповідачем під час поминок була розмова про відсутність заповіту померлої ОСОБА_3 Позивач ОСОБА_1 була присутня під час цієї розмови, яка відбувалась в кімнаті невеликого розміру, та чула дана розмову.

Заслухавши пояснення сторін та представників, свідків, дослідивши матеріали справи суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову приймаючи до уваги наступне.

20.11.2015 року померла бабуся ОСОБА_1 ОСОБА_3, яка одночасно є матірю ОСОБА_2, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-АМ № 350202, виданим повторно 10.08.2016 року виданим міським відділом ДРАЦС ГТУЮ у Вінницькій області.

Спадкоємцем померлої ОСОБА_3 є відповідач ОСОБА_2, яка є донькою померлої та проживала за адресою реєстрації: м. Вінниця, вул. Блюхера, 75, разом зі спадкодавцем та відповідно прийняла спадщину.

Відповідно до пояснень ОСОБА_1 для отримання спадщини вона не змогла у встановлений строк звернутися із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, оскільки її тітка ввела ОСОБА_1 в оману, повідомивши про те, що остання не має права на спадкування, оскільки померла, начебто за час життя, склала заповіт, яким заповіла все їй майно на користь тітки ОСОБА_1

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Поважні причини пропуску строку для прийняття спадщини позивач суду не надала, а посилання позивача на те, що остання пропустила строк з тих підстав що її тітка ввела ОСОБА_1 в оману, повідомивши про те, що остання не має права на спадкування, оскільки померла, начебто за час життя, склала заповіт, яким заповіла все їй майно на користь тітки ОСОБА_1, не може бути визнано судом як поважна причина пропуску встановленого законом строку.

Так, в п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що при вирішенні питання про визначення особі додаткового строку на прийняття спадщини, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини і визначає, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними істотними труднощами для спадкоємців на вчинення цих дій.

Як зазначається в листі № 24-753/0/4-13 Вищого спеціалізованого суду України «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необхідність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність тощо.

З врахуванням наведеного причини пропуску строку про прийняття спадщини, наведені позивачем, не є об'єктивними причинами, непереборними і істотними труднощами на вчинення цих дій. Інших будь-яких доказів на підтвердження поважності причин пропуску для прийняття спадщини після смерті бабусі позивач ОСОБА_1 не надав, а тому суд приходить до висновку про те, що позивачем не доведено поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки його доводи не пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами на вчинення цих дій.

В зв'язку з відмовою в задоволенні позову судові понесені витрати по сплаті судового збору слід залишити за позивачем.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 1217, 1222, 1233, 1272 ЦК України, ст. 10, 15, 60, 88, 212-215 ЦПК України, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Другої вінницької державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Апеляційного суду Вінницької області через Вінницький міський суд Вінницької області протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя