Справа № 204/7486/15-ц
Провадження № 2-п/204/86/16
УХВАЛА

29 листопада 2016 року м.Дніпро

Красногвардійський районний суд м.Дніпропетровська у складі:

головуючої судді Тітової І.В.

за участю секретаря Таран К.В.

позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська заяву представника відповідача ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про стягнення коштів,

в с т а н о в и в:

04 листопада 2016 року до Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська надійшла заява представника відповідача ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про стягнення коштів.

16 листопада 2016 року до Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська із апеляційного суду Дніпропетровської області надійшли матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про стягнення коштів, для розгляду заяви ОСОБА_4 про перегляд заочного рішення.

Заява обґрунтована тим, що про існування цієї справи відповідач дізнався після отримання СМС - повідомлення про розгляд справи № 204/7486/16-ц апеляційним судом Дніпропетровської області, оскільки всі процесуальні документи протягом судового розгляду справи надсилалися на адресу, за якою відповідач зареєстрований, але фактично за нею не проживає через аварійний стан будинку. Заочне рішення від 26.03.2016р. відповідач не отримав і досі. Однак, фактично з ним ознайомився 02 листопада 2016 року під час ознайомлення з матеріалами даної цивільної справи в апеляційній інстанції, що підтверджується відповідною заявою з відміткою Апеляційного суду Дніпропетровської області. Підтвердженням факту повідомлення належним чином осіб, які беруть участь у справі про час і місце судове засідання є вручення судової повістки особам, які беруть участь у справі у строк та порядок, визначені ст.74 ЦПК України. З огляду на те, що відповідач судових повісток не отримував з підстав не залежних від його волі, він не може вважатися повідомленим про час та місце судового засідання належним чином, що є підставою для перегляду та скасування заочного рішення. У позовній заяві Позивач пояснює свої вимоги тим, що умови попереднього договору купівлі-продажу нерухомого майна від 10 липня 2015 року, були порушені з вини відповідача, обґрунтовуючи це телефонним дзвінком, в якому нібито позивач звертався із пропозицією до відповідача про повернення коштів, переданих ним на підставі умов вказаного договору. Дане ствердження не відповідає фактам, що мали місце, оскільки позивач не телефонував відповідачеві та не висував жодних пропозицій, натомість відповідач неодноразово звертався до позивача із вимогою укласти договір купівлі продажу, як це було ухвалено положеннями попереднього договору купівлі-продажу нерухомого майна від 10.07.2015. Відповідач виконав зобов'язання, передбачене вказаним пунктом договору, в результаті чого арешт з нерухомого майна, що стосується предмету договору, був знятий, тим самим відповідач усунув перешкоди для укладення між сторонами договору купівлі-продажу та був готовий укласти такий договір, а також не заперечує проти його укладення зараз. Всупереч вимогам договору, укладеного між сторонами, позивач свої зобов'язання не виконав, а тому авансовий платіж у розмірі 109250грн. залишається у відповідача. Оскільки відповідач не брав участі у розгляді справи з причин, не залежних від його волі, він позбавлений прав, передбачених ст.27 ЦПК України, а тому рішення не могло бути ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, як це передбачено ст.213 ЦПК України.

Представник відповідача у судовому засіданні підтримав заяву у повному обсязі та просив її задовольнити.

Позивач у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська від 29.03.2016р. у звязку з необґрунтованістю, рішення суду залишити в силі, оскільки воно є законним.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши учасників процесу, суд встановив таке.

Частина 1 статті 60 ЦПК України передбачає, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ст.228 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Згідно із положеннями ст.229 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду, і докази про це посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ст.232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Використання законодавцем в конструкції коментованої статті 232 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Відповідно до положень ч.1 ст.224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.

Згідно із ч.4 ст.169 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

З урахуванням положень ст.ст.74, 76 ЦПК України є необґрунтованими посилання представника відповідача на те, що при ухвалені заочного рішення відповідач був відсутній, з огляду на строки розгляду справи та те, що згідно з матеріалами справи відповідач про день та час розгляду справи неодноразово повідомлявся належним чином, про що свідчать поштові відправлення з відміткою відділення звязку «повернення за закінченням терміну зберігання (а.с.42, 47-48), які надсилались судом безпосередньо на адресу зареєстрованого місця проживання відповідача, що підтвердив сам представник відповідача у судовому засіданні.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, суд доходить висновку що в заяві відсутні посилання на будь-які докази, які мають істотне значення для справи, які не були досліджені судом при винесенні заочного рішення, оскільки обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з винесеним рішення по суті та є обґрунтуванням апеляційної скарги.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

Керуючись ст.ст.228-232 Цивільного процесуального кодексу України,

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про стягнення коштів відмовити.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Тітова