Справа № 758/8572/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 листопада 2016 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Шаховніної М. О. ,

при секретарі - Якимович К. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1, яка діє в своїх інтересах та інтересах ОСОБА_2, до Київської міської ради, третя особа - Головне територіальне управління юстиції в м. Києві, про визнання право власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В :

У липні 2016 року ОСОБА_1, яка діє в своїх інтересах та інтересах ОСОБА_2, звернулася до суду з позовом до Київської міської ради про визнання право власності на спадкове майно.

Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік - ОСОБА_3 Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить 1/2 частина житлового будинку з надвірними будівлями АДРЕСА_1.

Позивачка вказала, що відповідно до норм діючого законодавства та у встановлені строки вона звернулася до Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частину житлового будинку з надвірними будівлями АДРЕСА_1, у зв'язку із тим, що вона не надала оригіналу правовстановлюючого документу щодо належності майна спадкодавцеві, а саме договору купівлі-продажу.

Посилаючись на те, що оригінал договору купівлі-продажу від 13.02.1998 року був втрачений та враховуючи те, що були порушені права на спадкування за законом, просить визнати за нею та її сином право власності в порядку спадкування за законом на 1/4 частину житлового будинку з надвірними будівлями АДРЕСА_1 за кожним з них.

У судовому засіданні представник позивачів позов підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити. Пояснив, що позивачі позбавлені можливості отримати свідоцтво про право власності на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3, оскільки відсутній правовстановлюючий документ на спірне майно.

Представник Київської міської ради в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, направили до суду пояснення по справі, в яких просять слухати справу у відсутність їх представників та на підставі поданих стороною доказів, прийняти рішення згідно вимог чинного законодавства (а.с. 74-75).

Представник Головного управління юстиції в м. Києві в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, направив до суду пояснення, в яких просить розглядати справу у відсутність їх представника (а.с. 66-67).

Заслухавши пояснення представника позивачів, вивчивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому їх дослідженні, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 з 20 червня 1997 року перебували у зареєстрованому шлюбі (а.с. 6). Від даного шлюбу вони мають сина - ОСОБА_2, 2000 року народження ( а.с. 7).

Згідно договору купівлі-продажу від 13.02.1998 року ОСОБА_3 на Українській біржі «Десятинна» придбав 1/2 частину житлового будинку з надвірними будівлями за адресою АДРЕСА_1 (а.с. 10).

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 (а.с. 8), після його смерті відкрилася спадщина на 1/2 частину житлового будинку з надвірними будівлями АДРЕСА_1.

11 лютого 2015 року позивачі, у строки передбачені ЦК України, звернулися до Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_3 (а.с. 79 зворот, 80).

Чотирнадцятою Київською державною нотаріальною конторою було відкрито спадкову справу після смерті ОСОБА_3 (а.с. 79-103).

18 червня 2015 року нотаріальна контора надала позивачу відмову у видачі свідоцтва про право власності на 1/2 частину житлового будинку, у зв'язку із тим, що не надано оригіналу правовстановлюючого документу щодо належності цього майна спадкодавцеві, а саме оригіналу договору купівлі-продажу частини будинку (а.с. 9).

Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно зі ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Як вбачається з матеріалів справи позивачі належать до спадкоємців за законом.

Як вбачається з копії спадкової справи ОСОБА_1 звернулася до Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_3

Враховуючи неможливість видачі Свідоцтва про право на спадщину на 1/2 частину житлового будинку, питання про визнання права власності підлягає вирішенню у судовому порядку.

Статтею 392 ЦК України зазначено, що власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

У роз'ясненнях п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформлені права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Зважаючи на те, що позивачі в строки встановлені законом вчасно звернулися до нотаріуса для прийняття спадщини після померлого ОСОБА_3, суд вважає, що позов про визнання за позивачами права власності на частину житлового будинку по 1/4 частині за кожним у порядку спадкування після померлого ОСОБА_3 обґрунтований та підлягає задоволенню.

На основі повно та всебічно з'ясованих обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивачів підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 392, 1216, 1218, 1222, 1261, 1296 ЦК України, ст. ст. 3, 4, 8, 10, 11, 15, 56, 58, 60, 88, 174, 209, 212-215, 218 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1), ІНФОРМАЦІЯ_2, право власності на спадкове майно, що складається з 1/4 частини житлового будинку з надвірними будівлями АДРЕСА_1, загальною площею 143,8 кв.м., після смерті ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1.

Визнати за ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2), ІНФОРМАЦІЯ_3, право власності на спадкове майно, що складається з 1/4 частини житлового будинку з надвірними будівлями АДРЕСА_1, загальною площею 143,8 кв.м., після смерті ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду міста Києва шляхом подання через Подільський районний суд міста Києва апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя М. О. Шаховніна