У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ (ЗАЯВИ) БЕЗ РУХУ

29.11.2016 року місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Шепетко І.О., ознайомившись із заявою представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 10.11.2016 року у цивільній справі №308/1353/15-ц за позовом Публічного акціонерного товариства ОСОБА_3 «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

Представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із заявою про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 10.11.2016 року у цивільній справі №308/1353/15-ц за позовом Публічного акціонерного товариства ОСОБА_3 «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

У зазначеній заяві просить: поновити строк на подання заяви; звільнити від сплати судового збору; переглянути заочне рішення; скасувати заочне рішення; призначити справу до розгляду в загальному порядку; призначити судову почеркознавчу експертизу.

Вказана заява не відповідає вимогам щодо форму і змісту, які містяться у ст. 229 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України). Зокрема, у заяві, окрім клопотання про перегляд заочного рішення, містяться і інші вимоги, які не можуть бути розглянуті у порядку ст. 231 ЦПК України. Так, відповідно до ч. 3 зазначеної статті, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Окрім того, заявником не сплачено судовий збір за подання заяви про перегляд заочного рішення.

Що ж стосується прохання про звільнення від сплати судового збору, то у відповідності до положень ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року, судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Відповідно до ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет на 2016 рік», мінімальна заробітна плата з 1 січня 2016 року становить - 1378 гривень. Ставка судового збору за подання до суду заяви про перегляд заочного рішення фізичною особою становить 0,2 розміру мінімальної заробітної плати, що становить - 275,60 грн.

До неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються правила статті 121 цього Кодексу відповідно до ч. 7 ст. 229 ЦПК України.

З позовної заяви та доданого до неї клопотання, неможливо дійти висновку, що позивач знаходиться у важкому матеріальному стані, що унеможливлює сплату ним судового збору, а тому суд приходить до висновку, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому заяву слід залишити без руху та надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. ст. 121, 229 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В:

Заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 10.11.2016 року у цивільній справі №308/1353/15-ц за позовом Публічного акціонерного товариства ОСОБА_3 «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без руху.

Повідомити заявника про необхідність виправити зазначені недоліки заяви у строк, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали.

Розяснити, що інакше заява буде вважатися неподаною та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_4