У х в а л а

Іменем України

"14" листопада 2016 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду м. Києва звернулась позивач ОСОБА_1 з позовом до КМР, в якому просить суд визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1, протягом двох місяців з дня набрання рішенням законної сили.

Відповідно до вимог пунктів ч. 2 та ч.4 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити серед іншого: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

В роз'ясненнях, які містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України N 2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Розглянувши позовну заяву, вважаю, що вона не відповідає вимогам п. 5, 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України. Зокрема, частиною 1 ст. 3 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав чи інтересів. Це положення визначено й ч. 1 ст. 15 ЦК України.

Як убачається зі змісту позовної заяви, спадкоємець першої черги - чоловік спадкодавця ОСОБА_2 наприкінці вересня 2016 року подав нотаріусу заяву про відмову від прийняття спадщини.

Як визначено частиною 2 ст. 1270 ЦК України, я кщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

Разом з тим, як убачається з долученої до позовної заяви копії постанови нотаріуса, позивачеві відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв'язку з пропуском нею шестимісячного строку на прийняття спадщини.

Згідно частин 1 та 2 Глави 14 Розділу І Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 №296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22.02.2012р. за №282/20595, нотаріальна дія або відмова у її вчиненні, нотаріальний акт оскаржуються до суду. Право на оскарження нотаріальної дії або відмови у її вчиненні, нотаріального акта має особа, прав та інтересів якої стосуються такі дії чи акти.

При цьому, зі змісту позовної заяви не вбачається, що позивачем була оскаржена постанова нотаріуса про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину.

З огляду на наведене, позовна заява не містить викладення обставин та зазначення доказів порушення, невизнання або оспорювання прав чи інтересів позивача визначеним у позові відповідачем - Київською міською радою.

Крім того, позовна заява не містить викладення обставин та зазначення доказів, необхідних для визначення підсудності Дніпровському районному суду м. Києва. Так, визначення підсудності даної категорії справ за правилами ст.114 ЦПК України можливе лише у випадку, якщо нерухоме майно, що входить до складу спадщини, або основна його чистина, розташовані у відповідному районі.

У відповідності до статті 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119, 120, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави для залишення заяви без руху.

З огляду на викладене, відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, заява підлягає залишенню без руху, позивачу необхідно в п'ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути зазначені в ній недоліки. Для усунення недоліків позовної заяви надати в письмовому вигляді позовну заяву із зазначенням обґрунтування порушення, невизнання чи оспорювання прав позивача заявленим у позові відповідачем - КМР, з урахуванням наведених вище положень ч.2 ст.1270 ЦК України, з викладенням обставин та зазначенням доказів на підтвердження наявності підстав визначення підсудності даної справи Дніпровському районному суду м. Києва.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без руху та запропонувати позивачу в п'ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вищезазначені недоліки.

У випадку неусунення недоліків, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: