233 Справа № 233/6057/16-ц
Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

05 грудня 2016 року м. Костянтинівка

Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Наумик О.О., розглянувши матеріали заяви в порядку окремого провадження ОСОБА_1 про встановлення факту смерті,

В С Т А Н О В И В:

До Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області в порядку окремого провадження надійшла заява ОСОБА_1, в якій вона просить встановити факт смерті 25 листопада 2014 року у м. Макіївці Донецької області у віці 76 років її матері ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2.

Заява подана з порушенням вимог ст.258 ЦПК України, а саме:

Статтею 256 ЦПК України передбачений розгляд судом в порядку окремого провадження справ про встановлення факту, зокрема, народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження (п.7 ч.1).

Відповідно до ст.257 1 ЦПК заява про встановлення факту народження особи на тимчасово окупованій території України, визначеній Верховною Радою України, може бути подана батьками, родичами, їхніми представниками або іншими законними представниками дитини до будь-якого суду за межами такої території України незалежно від місця проживання заявника (ч.1); справи про встановлення факту народження особи на тимчасово окупованій території України, визначеній Верховною Радою України, розглядаються невідкладно з моменту надходження відповідної заяви до суду (ч.2).

У відповідності до вимог частини 1 статті 258 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено:

1) який факт заявник просить встановити та з якою метою;

2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт;

3) докази, що підтверджують факт.

При викладені обставин в обґрунтування заявлених вимог зазначено, що померла 25 листопада 2014 року у м. Макіївці Донецької області у віці 76 років ОСОБА_2 є матірю заявниці.

Проте всіх доказів на підтвердження цього до матеріалів заяви не додано.

Так, за наданим заявницею до матеріалів заяви свідоцтвом про народження - ОСОБА_2 записана матірю ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3

Також до матеріалів заяви додана копія свідоцтва про укладення шлюбу між ОСОБА_4 і ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, яка в шлюбі набула прізвище «Танєва».

Доказів про зміну прізвища ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, на «Севідову» не зазначено, копія такого документу до матеріалів заяви не додана.

Крім того, до заяви в порушення ч.5 ст.119 ЦПК України не доданий документ, що підтверджує сплату судового збору.

Одночасно з поданням заяви ОСОБА_1 клопоче про звільнення її від сплати судового збору, посилаючись на те, що у м. Макіївці, де вона проживає, банківська система не працює, що унеможливлює сплату нею судового збору і отримання на руки оригіналу квитанції про це. Виїхати на контрольовану українською владою територію для сплати судового збору вона не може через відсутність такої можливості і коштів, рідних та близьких, які б проживали на контрольованій українською владою території і які б могли в даний час сплатити судовий збір в неї немає.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі (ч.1). Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч.2).

Пунктом 29 постанови Пленуму «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 р. розяснено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-У1 та статті 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунках коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових рахунків та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином у заяві про звільнення від сплати судового збору заявник має не тільки навести обставини, які свідчать про його незадовільне (скрутне) матеріальне становище, а й подати до суду відповідні докази.

Заявником на підтвердження доводів, викладених у клопотанні про звільнення від сплати судового збору, будь-яких доказів не надано.

Крім того, з 01 вересня 2015 року набрав чинності Закон України від 22 травня 2015 року № 484-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору", яким внесені зміни до Закону України "Про судовий збір", відповідно до якого виключено норму стосовно обовязкової сплати судового збору через установи банків чи відділення звязку, що дозволяє платнику судового збору використовувати більш зручний для нього спосіб сплати судового збору, у тому числі через онлайн системи, банкомати для приймання платежів, Інтернет- банкінг тощо.

Тож сплатити судовий збір можливо в онлайн-режимі, інформація про порядок якого є в мережі Інтернет.

При такій сплаті судового збору перевірка фактичного надходження коштів на казначейський рахунок здійснюється інструментами автоматизованої системи документообігу суду.

За наведених обставин заяву належить залишити без руху, надавши заявниці строк для виправлення недоліків.

Керуючись ст.ст.121,258 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Заяву в порядку окремого провадження ОСОБА_1 про встановлення факту смерті залишити без руху, надавши заявниці для виправлення недоліків строк пять днів з дня отримання копії ухвали.

В разі неусунення недоліків у зазначений строк заява буде вважатися неподаною і повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: