Справа № 635/8166/16-ц
Провадження № 2/635/3707/2016
У Х В А ЛА

про залишення позовної заяви без руху

05 грудня 2016 року суддя Харківського районного суду Харківської області Полєхін А.Ю., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 про визнання права власності на земельну ділянку,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить визнати його власником трьох соток огороду.

За ч. 1 ст. 26 ЦПК України у справах позовного провадження особами, які беруть участь у справі, є сторони, треті особи, представники сторін та третіх осіб.

Відповідно до ст. 30 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Вказана заява підлягає залишенню без руху як така, що подана без додержання вимог, викладених у п.п. 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 ч. 2 ст.119, ч. 4 ст. 119, ч. 1 ст. 120 ЦПК України, оскільки в позовній заяві зазначено найменування суду Народний суд Державної адміністрації Харківського району, тоді як правильне найменування суду Харківський районний суд Харківської області. Також позовна заява не містить імя (найменування) відповідача, його місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів звязку, якщо такі відомі. З позовної заяви позивача не зрозуміло його позовні вимоги, не зрозуміло в якій формі та яким способом суд повинен надати йому захист. Позивач не зазначає хто і як порушив його майнові права, як власника огороду та не зазначає, яким способом суд повинен відновити його майнові права.

Порушене, невизнане або оспорюване субєктивне право, свобода чи інтереси, які зазначені позивачем у вимогливій частині позову, повинні бути обґрунтовані обставинами, які є юридичними фактами, що складають зміст позову. Позивач, який звертається до суду за захистом прав, свобод та законних інтересів, повинен в обґрунтування своїх вимог посилатися на те право, захисту якого він вимагає.

Виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, має важливе значення для чіткого визначення предмета доказування та правильного вирішення наявного спору між сторонами. Позивач повинен обовязково зазначити докази, що підтверджують кожну обставину, а також наявність підстав для звільнення від доказування.

Однак, позовна заява ОСОБА_1 не містить ні змісту позовних вимог, ні викладу обставин, якими він обґрунтовує свої вимоги.

Крім того позовна заява не містить ціни позову щодо вимог майнового характеру, переліку документів, що додаються до заяви та не додано копії позовної заяви та копій всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів. Також позовна заява не відповідає іншим вимогам, встановленим законом, оскільки якщо позивач таким чином має намір визнати право власності на огород (земельну ділянку), то він повинен зазначити на яку саме земельну ділянку він просить визнати право власності, де вона розташована та зазначити вартість даної земельної ділянки на день звернення до суду та підстави набуття права власності. Без зазначення вартості земельної ділянки, суд позбавлений можливості визначити ціну позову, а також суму судового збору.

Згідно п. а ч.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність" на підтвердження оцінки проведеної оцінки майна складається звіт чи акт про оцінку майна.

За порядком проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов'язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства, затвердженому постановою КМУ від 4 березня 2013 року № 231 зазначено, що термін дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більш як шість місяців з моменту оцінки, адже ціна позову має бути визначена у наведені строки.

Таким чином, якщо позивач має намір визнати право власності на огород, він повинен на підтвердження ціни позову надати звіт чи акт про оцінку майна.

Також позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Згідно з ч.1 ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.121 ЦПК України, суддя -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 про визнання права власності на земельну ділянку - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви в строк пять днів з дня отримання ним копії зазначеної ухвали.

Розяснити позивачу, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та йому повернута.

Ухвала в апеляційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя - А.Ю. Полєхін