Провадження № 2/641/525/2016 Справа № 641/9337/13-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2016 року

Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Боговського Д.Є.,

за участю секретаря - Бєлової Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа - Сьома Харківська державна нотаріальна контора, про надання додаткового строку для прийняття спадщини, зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, треті особи - ОСОБА_3, Сьома Харківська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому після неодноразових уточнень предмету та підстав позову остаточно просить визначити їй додатковий строк в один місяць для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті її батька - ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_6

В обґрунтування вимог ОСОБА_1 посилається на те, що з 2004 року вона мешкала разом із її батьками ОСОБА_5 та ОСОБА_4 в квартирі АДРЕСА_1. Також в даній квартирі був зареєстрований та мешкав її брат ОСОБА_6 В ІНФОРМАЦІЯ_7 померла мати позивача ОСОБА_5, після її смерті позивач як донька та чоловік померлої ОСОБА_4 отримали свідоцтва про право на спадщину на 1/18 частки квартири кожному. В подальшому ОСОБА_4 подарував позивачу отриману у спадщину 1/18 частки квартири та оформив заповіт на її ім'я на належну йому частку квартири. В ІНФОРМАЦІЯ_8 батько позивача ОСОБА_4 помер. Через деякий час ОСОБА_1 знайшла текст заповіту та звернулась до Сьомої Харківської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак їй було відмовлено, оскільки нею пропущений встановлений законом шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини. ОСОБА_1 зазначає, що вона не заявляла про відмову від спадщини, а отже прийняла її фактично, оскільки з моменту відкриття спадщини здійснювала комунальні платежі, підтримувала квартиру в належному стані, зробила поточний ремонт, за іншою адресою вона зареєстрована з метою постановки на квартирний облік як особа, яка потребує поліпшення житлових умов. З 2004 року ОСОБА_1 мешкала з батьками у спірній квартирі однією дружньою сім'єю, вели спільне господарство, вона допомогла батькам, які потребували постійного стороннього нагляду через стан здоров'я та похилий вік, займалась організацією похорон батьків, що підтверджується актами, складеними сусідами. ОСОБА_1 вважає, що є достатні підстави вважати, що вона мешкала однією сім'єю із ОСОБА_5 та ОСОБА_4, починаючи з 2004 року до дня їх смерті, а тому вважає себе такою, що прийняла спадщину, оскільки проживала із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Відповідач ОСОБА_2, яка залучена до участі у справі в якості правонаступника свого батька ОСОБА_6, не погоджуючись із заявленими позовними вимогами, уточнила зустрічні вимоги ОСОБА_6 та в остаточній їх редакції просить визнати за нею право власності на 1/6 частини квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті її діда ОСОБА_4, померлого 19.03.2006, посилаючись на те, що після смерті її діда ОСОБА_4 її батько ОСОБА_6 фактично прийняв спадщину у вигляді належної спадкодавцю 1/6 частки квартири, оскільки на час відкриття був зареєстрований та мешкав із ним. ОСОБА_1 звернулась до суду з питань оформлення спадщини, а тому її батько до нотаріальної контори не звертався, оскільки спір вже вирішувався у судовому порядку. Однак, в ході розгляду справи ОСОБА_6 помер, а тому саме вона по праву представлення має спадкувати належну її діду ОСОБА_4 частку спірної квартири.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Пасашкова О.В. у судовому засіданні підтримала уточнені позовні вимоги, просила визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, у задоволенні зустрічних вимог ОСОБА_2 просила відмовити.

Відповідач ОСОБА_2 у судовому засіданні заперечувала проти вимог ОСОБА_1, посилаючись на те, причини, за яких ОСОБА_1 пропустила встановлений строк для оформлення спадкових справ, не є поважними, а тому у задоволенні первісних вимог має бути відмовлено. Її зустрічні вимоги просила задовольнити в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_3 у судове засіданні не з'явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась у встановленому законом порядку, причини неявки суду не повідомила.

Третя особа - Сьома Харківська державна нотаріальна контора направила суду заяву про розгляд справи за відсутністю їх представника.

Суд, заслухавши пояснення учасників процесу, допитавши свідків, вивчивши матеріали справи, давши добутому правової оцінки, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.

Згідно свідоцтва про право власності на житло, виданого 29.06.1999 Центром приватизації державного житлового фонду Управління комунального майна та приватизації Головного управління економіки та комунального майна Виконавчого комітету Харківської міської ради за реєстровим № 3-99-187184, квартира АДРЕСА_1 належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_4 ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_1, ОСОБА_3 та ОСОБА_8.

Після смерті ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_9 її дочка ОСОБА_1 та її чоловік ОСОБА_4 22.04.2005 Сьомою Харківською державною нотаріальною конторою видані свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/18 частки квартири АДРЕСА_1 (1/3 частки майна спадкодавця, яке складається з 1/6 частини спірної квартири) кожному.

ОСОБА_4 подарував ОСОБА_1 1/18 частини квартири АДРЕСА_1, належні йому на підставі свідоцтва про право на спадщину від 22.04.2005, що підтверджується договором дарування, посвідченим ПН ХМНО Клопотовою Л.Ю. 22 грудня 2005 року.

09 листопада 2004 року ОСОБА_4 склав заповіт, посвідченим державним нотаріусом Сьомої Харківської державної нотаріальної контори, яким заповів належну йому на праві власності частину квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_10.

ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_4 помер, його діти ОСОБА_1 та ОСОБА_6 є спадкоємцями першої черги.

ІНФОРМАЦІЯ_10 помер ОСОБА_6.

З наданих суду довідок КП «Жилкомсервіс» про склад сім'ї та прописку від 20.12.2013 за № 2565 та від 27.11.2015 за № 4764 вбачається, що в квартирі АДРЕСА_1 були зареєстровані та проживали: ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, з 19.07.1968 по день його смерті ІНФОРМАЦІЯ_6 його син ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2, з 01.06.1983 по день його смерті ІНФОРМАЦІЯ_10 донька ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, з 24.02.1982 по 19.05.2004, з 11.09.2013 по теперішній час; онука ОСОБА_2 (до шлюбу ОСОБА_6) ОСОБА_11, ІНФОРМАЦІЯ_4, з 02.02.2005.

Позивач ОСОБА_1 зазначає, що розбираючи папери свого батька у 2013 році вона знайшла його заповіт на своє ім'я та звернулась до Сьомої Харківської державної нотаріальної контори для оформлення спадщини за заповітом, однак їй було відмовлено, оскільки нею пропущений встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви при прийняття спадщини, а тому позивач ставить питання щодо встановлення їй додаткового строку.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно вимог ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Постановою Пленуму ВСУ від 30.05.2008 за № 7 роз'яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини та має виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Позивач ОСОБА_1 після смерті свого батька 19.03.2006 мала у шестимісячний строк подати до нотаріальної контори відповідну заяву про прийняття спадщини, однак до нотаріальної контори звернулась лише у 2013 році.

При цьому ОСОБА_1 посилається на той факт, що вона фактично прийняла спадщину після смерті свого батька, оскільки мешкала із ним разом однією сім'єю на час відкриття спадщини.

Допитані у судовому засіданні свідки ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14 та ОСОБА_15 факт проживання ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_5 в березні 2006 року не підтвердили.

Суд критично оцінює надані ОСОБА_1 акти, складені сусідами, щодо проживання ОСОБА_1 разом із її сім'єю з 2004 року по 2013 року без реєстрації в квартирі АДРЕСА_1, оскільки ці документи можуть слугувати лише доказами вимог щодо встановлення фактів, що мають юридичне значення, однак для встановлення причин поважності пропуску строку для прийняття спадщини не мають доказового значення.

Досліджуючи підстави пропуску ОСОБА_1 встановленого законом строку для прийняття спадщини, судом не виявлено жодних належних та допустимих доказів того, що причини пропуску були поважними.

Що стосується зустрічних позовних вимог ОСОБА_2, суд вважає їх законними та обґрунтованими.

Так, згідно із ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті.

Матеріалами справи встановлено, що після смерті ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_6 відкрилась спадщина у вигляді 1/6 частини квартири АДРЕСА_1. Спадкоємці першої черги у встановлений законом шестимісячний строк до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини не звертались.

Частиною 3 ст. 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом шестимісячного строку не заявив про її відмову.

За таких обставин вважається, що син спадкодавця ОСОБА_6 фактично прийняв спадщину у вигляді частки квартири, що належала його батьку, оскільки заяв до нотаріальної контори про відмову від неї не подавав.

В ході розгляду справи ІНФОРМАЦІЯ_10 ОСОБА_6 помер, його спадкоємцем є його донька ОСОБА_2.

Відповідно до ч. 1 ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

За таких обставин, ОСОБА_2 за правом представлення спадкує частку майна, що належав б за законом її батькові ОСОБА_6 після смерті його батька ОСОБА_4, а саме 1/6 частини квартири АДРЕСА_1, оскільки інший спадкоємець ОСОБА_1 пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини, а причини прописку не визнані судом поважними.

Відповідно до ч. 3 ст. 88 ЦПК України якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог.

Як вбачається з матеріалів справи позивач за зустрічним позовом ОСОБА_6, правонаступником якого є ОСОБА_2, був звільнений від сплати судового збору як інвалід 1 групи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 11, 209, 212, 214-215, 218 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 про надання додаткового строку для прийняття спадщини залишити без задоволення.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/6 частини квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом по праву представлення після смерті її діда ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_6

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір в розмірі 229,40 грн.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги у 10-денний строк з дня проголошення рішення.

Суддя: Д. Є. Боговський