Єдиний унікальний номер 234/9890/16-ц Номер провадження 22-ц/775/2129/2016
У Х В А Л А

Іменем України

20 грудня 2016 року Апеляційний суд Донецької області у складі:

Головуючого судді Курило В.П.

суддів : Космачевської Т.В., Тимченко О.О.

за участю секретаря Марченко Я.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Бахмуті Донецької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Краматорської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Краматорського міського суду Донецької області від 1 листопада 2016 року,

В С Т А Н О В И В:

23 червня 2016 року ОСОБА_1 звернувся до Краматорського міського суду Донецької області з позовною заявою про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, посилаючись на наступні обставини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла його мати ОСОБА_2, яка була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_1. Після її смерті відкрилась спадщина на будинок та земельну ділянку, які розташовані за адресою АДРЕСА_1.

За життя ОСОБА_2 склала заповіт, відповідно до якого заповіла йому все, що буде їй належати на день смерті та на що за законом вона матиме право. Про смерть матері та існування заповіту він не знав. Зв'язок з матір'ю він не підтримував, оскільки у 1980 році він виїхав до РФ на постійне місце проживання. Після його від'їзду більше вони з нею ніколи не бачилися та не спілкувалися, так як мали різні погляди на життя. Про смерть матері він дізнався у квітні 2016 року.

21 червня 2016 року представник позивача ОСОБА_3, який діє на підставі доручення, звернувся до приватного нотаріуса Краматорського міського нотаріального округу Соловйової С.С. із заявою про прийняття спадщини, але йому було відмовлено у відкритті спадкової справи після смерті ОСОБА_2, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року, так як ОСОБА_1 не прийняв спадщину у встановлений законом шестимісячний термін та не вступив в права спадкоємця фактично.

Вважає, що пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, так як не знав про смерть матері та заповіт, а дізнався лише у квітні 2016 року.

Просив суд визнати причини пропуску ним шестимісячного строку для прийняття спадщини за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_2 поважними, та визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Рішенням Краматорського міського суду Донецької області від 01 листопада 2016 року у задоволені позовних вимог відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_5 ставить питання про скасування рішення суду з ухваленням нового рішення про задоволення його позовних вимог. Посилається на те, що рішення суду є незаконним. Суд не врахував фактичні обставини справи. Він не знав і про смерть матері і про заповіт, який вона залишила на випадок своєї смерті на його користь. Про це він дізнався лише 21 квітня 2016 року. З матір'ю він не спілкувався через різні погляди на життя. Незважаючи на те, що він пропустив строк для прийняття спадщини, частина 3 статті 1272 ЦК України, дає йому право звернутися до суду з позовною заявою про надання додаткового строку для прийняття спадщини. Суд не врахував, що він з 1980 року проживає у Російській Федерації, з лютого 1993 року є інвалідом, що на його думку є поважною причиною пропуску строку на прийняття спадщини.

Позивач та його представник ОСОБА_3 в судове засідання не з'явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про що свідчить телефонограма на аркуші справи 72. На аркуші справи 60-61 є заява ОСОБА_3 , в якій він просить роз0глядати справу без його участі.

Представник відповідача ОСОБА_6 просив розглядати справу у його відсутність. В надісланих на адресу апеляційного суду запереченнях просив апеляційну скаргу ОСОБА_1 відхилити, рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Відповідно до статті 305 ЦПК України апеляційний суд відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання особи, яка бере участь у справі, щодо якої немає відомостей про вручення їй судової повістки, або за її клопотанням, коли повідомлені нею причини неявки буде визнано судом поважними.

Неявка сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про час і місце розгляду справи, не перешкоджає розглядові справи.

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду, перевіривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Звертаючись в суд з позовом про визначення додаткового строку на прийняття спадщини після смерті матері, позивач ОСОБА_1 посилався на те, що такий строк він пропустив з поважних причин: через те, що не знав про смерть матері і про існування заповіту. З матір'ю він не спілкувався з 1980 року, з того часу, як виїхав до Російської Федерації, мав з нею різні погляди на життя.

Відмовляючи у задоволені позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що вказані позивачем причини пропуску строку на прийняття спадщини, не є поважними.

Вказаний висновок суду першої інстанції є правильним і таким,що ґрунтується на законі.

Відповідно до статті 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Згідно статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини

Відповідно до статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Судом встановлено, і це не оспорюється сторонами, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла мати позивача ОСОБА_2 Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається з будинку та земельної ділянки, що розташовані за адресою АДРЕСА_1

27 квітня 1971 року ОСОБА_2 склала заповіт, посвідчений нотаріусом Другої Краматорської держаної нотаріальної контори Остроушко Є.Л., відповідно до якого все, що буде їй належати на день смерті та на що за законом вона матиме право, вона заповіла ОСОБА_1 (а.с.9).

Спадкоємцем після смерті ОСОБА_2 як за заповітом, так і за законом був ОСОБА_1

Разом з тим, в передбачений законом шестимісячний строк, ОСОБА_1 не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, тобто пропустив строк для прийняття спадщини.

Стаття 1272 ч.3 ЦК України передбачає, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз'яснив Пленум Верховного суду України у пункті 24 своєї постанови від 30 травня 2008, № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Судом встановлено, що після смерті ОСОБА_2 спадкова справа не відкривалась, що підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру від 20 грудня 2016 року. Таким чином, ОСОБА_1 дійсно є єдиним спадкоємцем померлої ОСОБА_2, який претендує на майно після її смерті.

Постановою приватного нотаріуса Краматорського міського нотаріального округу Соловьової С.С. від 21 червня 2016 року ОСОБА_1 відмовлено у відкритті спадкової справи після смерті ОСОБА_2 у зв'язку з пропуском спадкоємцем строку на прийняття спадщини.

Аналізуючи причини пропуску позивачем строку на прийняття спадщини, суд першої інстанції зробив правильний висновок про те, що вони не є поважним.

Відповідно до роз'яснень, що містяться у пункті 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Розглядаючи справу, суд першої інстанції не встановив обставин, які б свідчили, що у ОСОБА_1 існували причини, пов'язані з непереборними, істотними труднощами в прийнятті спадщини. Причини, на які посилається позивач, а саме те, що він не знав про смерть матері та про заповіт, складений нею, суд не може вважати поважними. Відсутність спілкування з матір'ю з будь яких причин не може бути підставою для визнання допустимою відсутність інтересу сина до життя матері і її здоров'я . А тому відсутність відомостей про смерть спадкодавця, яким є матір, протягом 24 років, не є тією поважною причиною, яка може бути підставою для визначення спадкоємцю додаткового строку на прийняття спадщини. Це ж стосується і відомостей щодо наявності заповіту на спадкове майно.

Враховуючи відсутність поважних причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини, суд правильно відмовив у задоволені позовних вимог ОСОБА_1

В своїй апеляційній скарзі ОСОБА_1 вперше вказав про наявність у нього третьої групи інвалідності. Проте, в позовній заяві, що на аркуші справи 2-3 про наявність інвалідності і труднощів, яких ОСОБА_1 міг відчувати у зв'язку з цим під час вирішення питання про прийняття спадщини після смерті матері він не вказував. Навпаки, і в позовній заяві і в апеляційній скарзі він постійно стверджував, що причиною не прийняття спадщини у визначений законом шестимісячний строк є відсутність інформації про смерть матері і наявність заповіту, що протягом з 1980 року, коли він виїхав до Російської Федерації він з матір'ю не спілкувався і не цікавився її життям.

Відповідно до частини 1 статті 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до статті 118 ЦПК України позов пред'являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції.

Відповідно до частини 1 статті 303 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку апеляційний суд перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Розглядаючи справу, суд першої інстанції повно, всебічно і об'єктивно перевірив доводи і заперечення сторін, встановленим фактам і наданим доказам дав правильну правову оцінку, правильно вирішив спір.

Доводи апеляційної скарги були предметом дослідження суду першої інстанції, правильно визнані безпідставними. Вони не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом норм матеріального та процесуального законів, що призвело, або могло призвести до неправильного вирішення справи.

Підстав для скасування рішення суду не має.

Керуючись ст. 303-315 ЦПК України, апеляційний суд,-

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - відхилити.

Рішення Краматорського міського суду Донецької області від 1 листопада 2016 року залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з часу її проголошення і може бути оскаржена до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ протягом двадцяти днів з дня її проголошення.

Судді: