Сторожинецький районний суд Чернівецької області
Справа № 723/2053/15-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 грудня 2016 року м.Сторожинець

Сторожинецький районний суд

Чернiвецької областi в складi:

головуючого суддi ОСОБА_1

при секретарi ОСОБА_2

за участю:

позивача ОСОБА_3 і його представника ОСОБА_4

відповідача ОСОБА_5 і її представника ОСОБА_6

розглянувши у вiдкритому судовому засiданнi в м. Сторожинець клопотання про призначення додаткової судової почеркознавчої експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_5, треті особи В.Кучурівське обєднання територіальних громад, ОСОБА_7 та ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, як правонаступники ОСОБА_10, про визнання заповіту недійсним, призначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

встановив:

В провадженні Сторожинецького районного суду, Чернівецької області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_5, треті особи В.Кучурівське обєднання територіальних громад, ОСОБА_7 та ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, як правонаступники ОСОБА_10, про визнання заповіту недійсним, призначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач, подав до суду клопотання про призначення додаткової почеркознавчої експертизи до іншої експертної установи, з постановкою перед експертами тих самих питань, посилаючись на те, що позивач переконаний, що заповіт був складений поза волею його батька, який його не підписував. На поставлені перед експертами питання відповіді не отримані, а тому висновок є неповним.

Проведення повторної експертизи просили призначити для проведення Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз, з покладенням на позивача обовязку щодо оплати експертизи із направленням експертам зразків підписів які вже використувались експертами Чернівецького НДЕКЦ та додатково знайдений договір купівлі продажу від 19.09.1973 року з витребуванням його оригіналу з архіву Великокучурівської сільської ради чи Сторожинецької РДА.

Представник позивача в судовому засіданні підтримала клопотання посилаючись на викладені в клопотанні обставини та додатково зазначивши, що вони діють виключно на підставі п.1.2.11 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року № 53/5 в редакції наказу від 26.12.2012 року № 1950/5, зважаючи на те, що експертами не досліджені всі зразки підпису, а сааме зразок який є в договорі купівлі-продажу від 19.09.1973 року.

Відповідач і його представник в судовому засіданні просили відмовити в задоволенні вказаного клопотання з огляду на його безпідставність, оскільки договір купівлі-продажу на який посилається позивач не надавався експертам для дослідження і будь-якої неповноти чи неясності у висновку експерта не було допущено..

Розглянувши клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, суд приходить до наступних висновків.

Згідно ч.1 ст.143 ЦПК України, для зясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

На виконання вказаного правила, та за клопотанням позивача і його представника, ухвалою суду від 01.06.2016 року, по розглядуваній справі, була призначена судова-почеркознавча експертиза, проведення якої було доручено експертам НДЕКЦ при ГУНП в Чернівецькій області.

Вказана експертна установа висновком № 1201-К від 04.08.2016 року дала відповіді на запитання поставлені перед нею судом, виклавши їх з урахуванням недостатної кількості вільних зразків підпису ОСОБА_11 (співставних за часом та умовами виконання з досліджуваними підписами) та з урахуванням великої варіаційності наданих зразків підписів і виконання їх з великим розривом у часі.

Згідно ст.150 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам). Якщо ж висновок експерта буде визнано необгрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Із клопотання про призначення додаткової експертизи та доручення її проведення іншій експертній установі вбачається, що основною підставою для призначення такої експертизи є категоричнее непогодження позивача із тим що заповіт підписаний його батьком.

Таким чином суд констатує, що позивач, який просить про додаткову експертизу, одночасно заявляє підстави які є обгрунтуванням повторної експертизи оскільки категорично заявляє про непідписання батьком заповіту тобто заперечує обгрунтованість висновку експерта. Однак така категоричність позивача не є переконливою оскільки при відстоюванні вказаної позиції, на думку суду, свою категоричність необхідно доводити належними і допустимими доказами.

Разом з тим, позивач заявляючи клопотання про проведення експертизи в т.ч. додаткової, жодних доказів того, що проведена експертиза є неповною чи неясною, або є такою, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в її правильності, суду не представив.

Встановити будь-які протиріччя які не сумісні з висновком, суду не вдалося, оскільки в клопотанні про них не зазначено, а в судовому засіданні позивач ствердив, що такими протиріччями є його непогодження із підписом у заповіті і несхожістю цього підпису з підписом його батька, відкидаючи зовсім врахування обставин щодо наявності спеціальних знань для здійснення експертного дослідження.

Не представлено суду також і доказів необхідних і для визнання висновку експерта неповним чи неясним.

Зазначення в клопотанні про неповноту експертизи внаслідок не дачі експертом відповіді на поставлені питання, є надуманною підставою, оскільки як із дослідницької частини так і безпосередньо із підсумкової частини висновку вбачається, що слідів технічної підробки досліджуваних підписів на заповітах і в журналі реєстрації нотаріальних дій, не було виявлено.

Дослідити ж характерні ознаки вказаних підписів із їх вільними зразками, експерту не представилось можливим в звязку з наданням недостатньої кількості таких зразків, а також через велику їх варіаційність та виконання їх з великим розривом у часі.

Із ухвали суду про призначення почеркознавчої експертизи від 01.06.2016 року (а.с.137-137) вбачається, що суд зважив на зібрання не достатньої кількості вільних зразків підпису і письма померлого спадкодавця ОСОБА_11, яких згідно науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз, затверджених наказом Мінюсту від 08.10.1998 року № 563/5 та зареєстрованого в Мінюсті 03.11.1998 року за № 705/3145, повинно бути не менш ніж на 10-ти документах, а також на те, що дати вказаних документів є різними за своєю протяжністю в часі. Однак виходячи з того, що позивач зайняв категоричну позицію, щодо проведення експертизи, суд вважав за можливе призначити експертизу по наявних матеріалах.

Виходячи із наведених мотивів суду не вдалося встановити жодних протиріч у висновку експерта № 1201-К від 04.08.2016 року, які були б не сумісні з висновком, а також не виявлено неповноти, необгрунтованості чи суперечності експертизи, що свідчить про неможливість визнання цього висновку експерта, згідно ст.150 ЦПК України, неповним, неясним, необгрунтованим або суперечливим, а відповідно і про неможливість призначення додаткової чи повторної експертизи.

Посилання позивача на наявність ще одного зразка підпису померлого спадкодавця також не може бути підставою для призначення додаткової експертизи, виходячи з того, що такий підпис у відповідності до зазначених в цій ухвалі нормативно-правових актів в т.ч. і того на який посилається позивач, не може бути наданий єксперту на дослідження так як не змінює необхідну кількість вільних зразків підпису та крім того за датою виконання (19.09.1973 року) є надзвичайно далеким до дати вчинення заповіту (21.05.2007 року), що свідчить про неможливість дачі такого висновку, який очікує позивач про що зазначено безпосередньо і у висновку експерта.

При цьому суд не вважає позицію позивача в питаннях схожості чи не схожості підпису його батька, основоположною в питаннях призначення і проведення експертних досліджень такого підпису, оскільки у відповідності до ч.1 ст.143 ЦПК України, експертиза призначається для зясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо.

Непогодження позивача із висновком експерта, а також і висновок експерта буде аналізуватися судом при ухваленні судового рішення та оцінюватися в сукупності з іншими доказами по справі.

Керуючись ст.ст.143-147, 150 ЦПК України суд,-

УХВАЛИВ

В задоволенні клопотання позивача ОСОБА_3, про призначення додаткової судової почеркознавчої експертизи, відмовити за безпідставністю заявленного клопотання.

Заперечення на цю ухвалу може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду, при подачі такої скарги.

СУДДЯ