Провадження № 2/641/2794/2016 Справа № 641/8126/16-ц
12 грудня 2016 року Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - судді Колодяжної І.М.
за участю секретаря - Ягодіної М.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Харківської міської ради , треті особи: ОСОБА_2 та Сьома Харківська державна нотаріальна контора , про визнання права власності в порядку спадкування за законом ,-
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до територіальної громади в особі ХМР про визнання права власності на ? частини квартири АДРЕСА_1 А в м. Харкові , в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що спірна квартира належить на праві спільної сумісної власності спадкодавцю ОСОБА_3 та позивачу ОСОБА_1 , на підставі свідоцтва про право власності на житло р.№3-07-296547 від 02.04.2007 року , виданого відділом приватизації житлового фонду Управління комунального майна та приватизації департаменту економіки та комунального майна виконавчого комітету Харківської міської ради , на підставі розпорядження №7250 від 02.04.2007 року .05.11.2007 року ОСОБА_3 померла. Позивач спадщину після померлої матері прийняв відповідно до положень ч. 3 ст. 1268 ЦК України , оскільки постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Заповіт мати позивача при житті не склала , інших спадкоємців першої черги ,які б прийняли спадщину не має. При зверненні позивача до Сьомої ХДНК з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину , йому було відмовлено в зв,язку з відсутністю документів , що підтверджують право власності щодо належності цього майна спадкодавцеві.
Представник позивача у судове засідання не з»явилася, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій позовні вимоги підтримала повністю, просила позов задовольнити.
Представник відповідача територіальної громади Харківської міської ради у судове засідання не з»явився, про розгляд справи був повідомлений належним чином.
Третя особа ОСОБА_2 в судове засідання не з,явилася, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, проти задоволення позову не заперечувала.
Представник третьої особи Сьомої Харківської державної нотаріальної контори в судове засідання не з,явилася, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності .
Зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку про те, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.
Так, судом встановлено, що позивач є сином ОСОБА_3 , що підтверджується наявною у матеріалах справи копією свідоцтва про його народження.
Відповідно до свідоцтва про смерть серії І-ВЛ №142392 мати позивача - ОСОБА_3 , померла 05.11.2007 р.
Відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно реєстраційний номер №3-07-296547 від 02.04.2007 р., виданого на підставі розпорядження Відділу приватизації житлового фонду Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна виконавчого комітету Харківської міської ради №7250 від 02.04.2007 р., ОСОБА_3 та ОСОБА_1 на праві приватної спільної сумісної власності належить квартира АДРЕСА_1 А в м. Харкові.
Згідно зі ст. 372 Цивільного кодексу України та абз. 2 п. 12 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 р. у разі смерті співвласника приватизованого будинку (квартири) частки кожного із співвласників у праві спільної власності є рівними, якщо інше не було встановлено договором між ними (ч.2 ст. 370, ч. 2 ст. 372 ЦК).
Виходячи з викладеного, суд вважає, що частка матері позивача ОСОБА_3 у приватизованій квартирі становила 1/2 частини квартири.
Згідно з ч. 3 ст. 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Судом на підставі довідок Дільниці №23 КП «Жилкомсервіс» №1423 від 13.05.2016 р. встановлено, що позивач постійно проживав із спадкодавицею на час відкриття спадщини, що свідчить про те, що він у встановленому порядку прийняв спадщину після смерті матері.
Позивач в особі представника ОСОБА_4 звернулася до Сьомої ХДНК для оформлення права на спадщину після померлої ОСОБА_3 та отримання свідоцтва про право на спадщину.
Третя особа ОСОБА_2 звернулася до Сьомої ХДНК з заявою про відмову у прийнятті спадщини після смерті ОСОБА_3
16.05. 2016 р. була заведена спадкова справа за номером у спадковому реєстрі 58964861 Сьомою ХДНК 250/2016.
Так, постановою державного нотаріуса Сьомої ХДНК ОСОБА_5 від 16.05.2016 р. №1174/02-31 у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 на вищевказану частину квартири позивачу було відмовлено, у звязку з тим, що мати позивача за життя не встигла провести державну реєстрацію права власності на квартиру в Державному реєстрі речових прав. При цьому, нотаріус розяснила процедуру вирішення зазначеного питання у судовому порядку.
Відповідно до п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Частиною 1 статті 1220 ЦК України, встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Статтею 1218 ЦК України, визначено, що до складу спадщини входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
За відсутності заповіту право на спадщину одержують спадкоємці за законом в порядку черговості згідно ст. 1223 ЦК України.
Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця.
Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Статтею 1218 Цивільного кодексу України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Частиною 1 статті 1297 Цивільного кодексу України визначено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.
Згідно положень абз. 2, 3 п. 23 вищевказаної Постанови Пленуму свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Згідно зі ст. 392 Цивільного кодексу України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюються або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Оскільки відповідно до закону спадкодавець ОСОБА_3 була власником частини квартири, але за життя належним чином право власності не зареєструвала, що позбавляє можливості позивача оформити право на спадщину в передбаченому законом порядку, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявність підстав для їх задоволення.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 209, 212, 214, 215, 224-226 ЦПК України,
Позов ОСОБА_1 задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину квартири №37 в будинку №12 А по вул.. Танкопія в м. Харкові , в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3, яка померла 05 листопада 2007 року .
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі протягом десяти днів з дня його проголошення апеляційної скарги, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя: ОСОБА_6