Справа № 645/6026/16-ц
Провадження № 2/645/3059/16
УХ В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 грудня 2016 р. Суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова Сілантьєва Е.Є.. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Фрунзенського відділу державної виконавчої служби м. Харкова Головного територіального Управління юстиції у Харківській області про виключення майна з опису -

встановив:

19.12.2016 року в провадження Фрунзенського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Фрунзенського відділу державної виконавчої служби м. Харкова Головного територіального Управління юстиції у Харківській області про виключення майна з опису, в якій позивач просить суд:

- Визнати, що майно: а саме рідкокристалічний телевізор Самсунг (Samsung)UE32F6100AKXUA с/н 3443 LHB02598R належить позивачу на праві приватної власності і виключити перелічене майно з опису (акт опису і арешту майна від 02.11.2016 року) та зобов'язати Фрунзенський відділ державної виконавчої служби м. Харкова Головного територіального Управління юстиції у Харківській області звільнити це майно з-під арешту.

Відповідно до ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів зв'язку, якщо такий відомий; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання.

Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

На підставі ст. 119 ЦПК України, суд вбачає, що позовна заява подана з порушенням вимог закону та форми і змісту позову, тобто:

-порушено п. 2 ст. 119 ЦПК України ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів зв'язку,якщо такий відомий не зазначено поштовий індекс позивача, а також номера засобів зв'язку сторін, якщо такі відомі;

З поданого позову вбачається, що позивач заявляє вимоги не майнового характеру.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір у 0,2 розмірі мінімальної заробітної плати, що станом на момент подання позовної заяви, становить 551,20 грн.

Таким чином, вбачається, що позивачем не сплачено судовий збір.

Суду не надано доказів про наявність підстав, передбачених ст. 5 Закону України «Про судовий збір», для звільнення позивача від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст.. 30ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Згідно ч.1, 2 ст. 32 ЦПК України позов може бути пред'явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно. Участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо:

1) предметом спору є спільні права чи обов'язки кількох позивачів або відповідачів;

2) права і обов'язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави;

3) предметом спору є однорідні права і обов'язки.

Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних та кримінальних справ від 03 червня 2016 року № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» - Позов про зняття арешту з майна може бути предявлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Позови на захист майнових прав малолітніх та неповнолітніх дітей боржника (засудженого) можуть бути предявлені їхніми законними представниками, а у випадках, встановлених законом, органами та особами, яким надано право захищати права, свободи чи інтереси інших осіб (статті 3, 45 ЦПК). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення (стаття 3 Закону України від 21 квітня 1999 року № 606-XIV «Про виконавче провадження» (у редакції Закону України від 04 листопада 2010 року № 2677-VI).

Зі змісту позовних вимог вбачається, що предмет спору стосується прав та обов*язків інших осіб, які не залучені до участі у вирішенні виниклого спору.

Відповідно до ч.1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 та 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 30, 32, 119, 121 ЦПК України, ст. 4 Закону України "Про судовий збір" , суд,-

Ухвалив:

ОСОБА_1 до Фрунзенського відділу державної виконавчої служби м. Харкова Головного територіального Управління юстиції у Харківській області про виключення майна з опису - залишити без руху.

Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити позивачу, що у випадку невиконання вказівок суду у встановлений строк, позовна заява вважається неподаною та повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя -