Справа № 359/659/16-ц Головуючий у І інстанції Муранова-Лесів І. В.
Провадження № 22-ц/780/6337/16 Доповідач у 2 інстанції Мельник Я. С.
Категорія 12.12.2016
УХВАЛА

Іменем України

12 грудня 2016 року м. Київ

Колегія суддів судової палати в цивільних справах Апеляційного суду Київської області у складі:

головуючого - Мельника Я.С.,

суддів: Волохова Л.А., Матвієнко Ю.О.,

та секретаря Якимчук Ю.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 12 жовтня 2016 року про забезпечення доказів у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання майна спільною сумісною власністю сторін та його поділ в натурі,-

ВСТАНОВИЛА:

У січні 2016 року ОСОБА_3 звернулася до суду із вищевказаним позовом.

05 жовтня 2016 року від представника позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 до суду надійшла заява про забезпечення доказів, в якій він просив зобов'язати ОСОБА_2 допустити ОСОБА_3 та/або її представника разом із залученими спеціалістами для проведення інструментальної (теодолітної) зйомки земельної ділянки площею 0,2500 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 та проведення технічної інвентаризації об'єкту незавершеного будівництва на цій земельній ділянці. Крім того, одночасно подав і заяву про витребування доказів.

Заява обґрунтована тим, що ОСОБА_2 відмовився допускати представників ОСОБА_3 та представників інженера-геодезиста на земельну ділянку, про що останніми складено акт, у зв'язку з чим позивач не може забезпечити надання експерту ані інструментальної (теодолітної) зйомки земельної ділянки, ані матеріалів технічної інвентаризації об'єкту незавершеного будівництва.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 12 жовтня 2016 року вказану заяву було задоволено, зобов'язано ОСОБА_2 допустити ОСОБА_3 та/або її представника разом із залученими спеціалістами для проведення інструментальної (теодолітної) зйомки вказаної земельної ділянки та проведення технічної інвентаризації об'єкту незавершеного будівництва на цій земельній ділянці та витребувано з управління Держгеокадастру належним чином завірену копію державного акту на право власності на вказану земельну ділянку.

Не погоджуючись із цією ухвалою, ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати та постановити нову про відмову у задоволенні заяви, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення сторін, що з'явилися, перевіривши матеріали справи, вважає необхідним апеляційну скаргу відхилити з наступних підстав.

Відповідно до п.1, ч.1, ст. 312 ЦПК України, апеляційний суд, розглянувши скаргу на ухвалу суду першої інстанції, відхиляє скаргу і залишає ухвалу без змін, якщо судом першої інстанції постановлено ухвалу з додержанням вимог закону.

Постановляючи ухвалу про забезпечення доказів, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки між сторонами є майновий спір, для об'єктивного вирішення якого необхідно належним чином встановити дійсні обставини справи та дослідити усі докази, на які посилаються сторони, та враховуючи те, що позивач відмовляється допускати спеціалістів до своєї земельної ділянки для проведення необхідних робіт з метою виконання клопотання судового експерта.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, у січні 2016 року ОСОБА_3 звернулася до суду із позовом про визнання майна спільною сумісною власністю сторін та поділ його в натурі (а. с. 2-7).

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 10 березня 2016 року у даній справі було призначено судову будівельно-технічну експертизу, відповідно до якої на вирішення експерту в тому числі було поставлені питання : щодо ступеню готовності до експлуатації об'єкту незавершеного будівництва, розташованого на земельній ділянці площею 0,2500 га за адресою: АДРЕСА_1, та щодо варіантів поділу в натурі в рівних частках (по ? частині кожному) земельної ділянки площею 0,2500 га, розташованої за вищевказаною адресою та розташованого на ній об'єкту незавершеного будівництва (а.с.74-75).

Ухвалою суду від 27 липня 2016 року провадження у справі було зупинено на час проведення судових експертиз (а. с. 189-190).

31 серпня 2016 року до Бориспільського міськрайонного суду надійшло клопотання судового експерта Голубенка І.М. щодо надання додаткових матеріалів, в тому числі: матеріали технічної інвентаризації на об'єкт незавершеного будівництва, розташованого на земельній ділянці площею 0,25 га (кадастровий номер НОМЕР_1) за адресою: АДРЕСА_1, а також інструментальну (теодолітну) зйомку спірної земельної ділянки за вищевказаною адресою з врахуванням плану меж земельної ділянки, з прив'язкою житлового будинку, господарських будівель та споруд до меж земельної ділянки згідно Державного акту на право приватної власності на землю, на паперовому та електронному носіях (виконану на програмному комплексі AutoCAD-2007) (а. с. 201) .

Копія відповідного клопотання була направлена також на адресу сторін у справі (а.с.199).

05 жовтня 2016 року від представника позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 до суду надійшла заява про забезпечення доказів.

Так, згідно поданої до суду заяви про забезпечення доказів, представник позивача подав квитанцію про сплату позивачем судового збору в сумі 275 гривень 60 копійок та просить зобов'язати ОСОБА_2 допустити ОСОБА_3 та/або її представника разом із залученими спеціалістами для проведення інструментальної (теодолітної) зйомки земельної ділянки площею 0,2500 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1, та проведення технічної інвентаризації об'єкту незавершеного будівництва на цій земельній ділянці.

Обґрунтовуючи свою заяву про забезпечення доказів, представник позивача зазначав, що ОСОБА_2 відмовляється допускати представників ОСОБА_3 та представників інженера-геодезиста на земельну ділянку, про що останніми складено акт, у зв'язку з чим позивач не може забезпечити надання експерту ані інструментальної (теодолітної) зйомки земельної ділянки, ані матеріалів технічної інвентаризації об'єкту незавершеного будівництва.

Крім того, в той же день представником позивача ОСОБА_4 до канцелярії суду була подана заява про витребування доказів, а саме державного акту на право власності на земельну ділянку площею 0,2500 га, розташованої за адресою : АДРЕСА_1, кадастровий номер НОМЕР_1, або належним чином завірену копію вказаного акту.

Відповідно до ст. 1 ЦК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до вимог ч.1, 2 ст.133 ЦПК України особи, які беруть участь у справі і вважають, що подання потрібних доказів є неможливим або у них є складнощі в поданні цих доказів, мають право заявити клопотання про забезпечення цих доказів. До клопотання про забезпечення доказів додається документ про сплату судового збору.

Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів.

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в п.15 постанови № 5 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства що регулюють провадження у справі до судового розгляду» під час попереднього судового засідання за заявою особи, яка бере участь у справі, суд може вирішити питання про забезпечення доказів, якщо для цієї особи подання потрібних доказів є неможливим або в неї є труднощі у поданні цих доказів. Закон не обмежує коло доказів, які можуть бути забезпечені судом, і здійснення процесуальних дій щодо забезпечення доказів.

Крім передбачених частиною другою статті 133 ЦПК способів забезпечення (допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням) суд залежно від предмета позову може застосувати й інші способи (одержати пояснення сторони, які вона дає як свідок, заборонити дії, внаслідок яких знищуються докази, вилучити на час розгляду справи докази тощо).

Таким чином, колегія суддів вважає, що при постановлені оскаржуваної ухвали суд першої інстанції правильно врахував, що у позивача виникли труднощі з отриманням необхідних для проведення експертизи доказів, які мають значення для правильного вирішення спору, крім того зазначивши, що відповідач перешкоджає в їх отриманні, через що дійшов до правильного висновку про наявність підстав для задоволення заяви ОСОБА_3

Доводи, наведені в апеляційній скарзі, фактично зводяться до переоцінки доказів, суперечливого тлумачення норм процесуального та матеріального права та незгоди позивача з висновками суду першої інстанції та з їх оцінкою, а тому не дають підстав для висновків щодо незаконності та неправильності оскаржуваного судового рішення.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що апеляційна скаргу необхідно відхилити, а ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.

Керуючись ст. ст. 303, 307, 312 ЦПК України, колегія суддів,-

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 відхилити.

Ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 12 жовтня 2016 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий: Судді: