СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/9917/16-ц

пр. № 2-о/759/463/16

13 грудня 2016 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Войтенко Ю.В.,

за участі секретаря Севрюк К.А.,

заявника ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в приміщенні суду цивільну справу за заявою ОСОБА_2, заінтересована особи - Київська міська рада, про встановлення факту постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до суду з заявою про встановлення факту постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Заява мотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати заявника ОСОБА_3. Після її смерті відкрилась спадщина, яка складається з 1/4 квартири за адресою: АДРЕСА_1.Також заявник повідомляє, що ОСОБА_3 склала заповіт, яким заповідала заявнику на випадок її смерті все своє майно. Разом з цим, після смерті матері із заявою до нотаріальної контори протягом шести місяців з дня відкриття спадщини заявник не звернувся, оскільки вважав себе таким, що прийняв спадщину.

В подальшому 06.05.2016р. заявник звернувся до Дванадцятої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті його матері ОСОБА_3 та видачу йому свідоцтва про право на спадщину за заповітом на 1/4 спірного майна, але у цьому заявнику було відмовлено у зв'язку з пропуском передбаченого законодавством шестимісячного терміну для прийняття спадщини.

У зв'язку з чим, з метою одержання свідоцтва про право на спадщину заявник звернувся до суду для встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

В судовому засіданні заявник підтримав заявлені вимоги та просив їх задовольнити.

Заінтересована особа - Київська міська рада в судове засідання свого представника не направила, однак через канцелярію подано заяву, в якій відсутні заперечення проти позовних вимог, розгляд справи просить проводити у їх відсутність (а.с. 39-40).

Суд, вислухавши пояснення заявника та дослідивши матеріали справи, вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати заявника ОСОБА_3 у віці 94 років, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 (а.с.10). Факт родинних зв'язків заявника та ОСОБА_3 підтверджується свідоцтвом про народження заявника (а.с.5). Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина, зокрема, на ? квартири за адресою: АДРЕСА_1.

27.01.2000р. на підставі Свідоцтва про право власності на житло, виданого Ленінградською районною радою народних депутатів м. Києва ОСОБА_4, ОСОБА_3, ОСОБА_2 стали співвласниками трикімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.6).

30.11.1999р. через погіршення стану здоров'я матері та здійснення необхідного догляду за нею заявник зареєструвався в квартирі, адресою: АДРЕСА_1, що підтверджується відповідною відміткою в паспорті, де проживав і на момент смерті матері і на теперішній час (а.с.4).

Відповідно до заповіту від 18.06.2004р. ОСОБА_3 заповідала все своє майно ОСОБА_2 (а.с.7).

Відповідно до ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти ії.

Згідно з частиною 1 статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Отже, зважаючи на те, що заявник не звернулась в установлений законом строк із заявою про прийняття спадщини після смерті заповідача, він є таким, що спадщину не прийняв.

Відповідно до довідки з місця проживання сім'ї, виданої Товариством власників квартир багатоквартирного будинку «Дніпро» від 21.04.2016 року №06, в квартирі за адресою: АДРЕСА_1, станом на дату видачу проживають ОСОБА_2 та ОСОБА_4 (а.с.8).

Згідно з довідкою Товариства власників квартир багатоквартирного будинку «Дніпро» від 21.04.2016 року №21/16, підтверджено, що ОСОБА_2зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1. При цьому, вказано, що його мати ОСОБА_3 проживала та була зареєстрована з 30.11.1999 року по 06.05.2006 року за адресою: АДРЕСА_1, а з 07.05.2006 по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 проживала за даною адресою без реєстрації (а.с.9).

ОСОБА_2 звернувся до Дванадцятої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за заповітом. 06.05.2016 року нотаріус своїм листом відмовив в прийнятті заяви, в зв'язку з тим що заявник пропустив передбачений законом строк для прийняття спадщини (а.с.13).

Матеріали спадкової справи №555/16 свідчать про безспірний характер спадкових питань після смерті ОСОБА_3, окрім заявника з заявами про прийняття спадщини - ніхто не звертався.

Згідно положень пункту 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв'язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Згідно ст. 256 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає справи про встановлення факту, зокрема від яких залежить виникнення, зміна, припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не встановлено іншого порядку їх встановлення.

Повно та всебічно дослідивши обставини справи, оцінивши зібрані докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 61, 209, 212 - 215, 256 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 заінтересована особи - Київська міська рада, про встановлення факту постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини - задовольнити.

Встановити факт постійного проживання ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 зі спадкодавцем - матір'ю ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 на час відкриття спадщини, а саме на ІНФОРМАЦІЯ_1 в квартирі за адресою: АДРЕСА_1

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Святошинський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. У разі якщо рішення було проголошено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя Ю.В. Войтенко