Справа № 492/1639/16-ц
АРЦИЗЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
___________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

08 грудня 2016 року м. Арциз

Суддя Арцизького районного суду Одеської області Борисова С.П.,

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Арцизької міської ради Одеської області про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю, -

встановив:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача, в якому просить визнати за нею право власності за набувальною давністю на 39/100 частин житлового будинку з господарськими спорудами, що розташований за адресою: Одеська область, м. Арциз, вул. Комсомольська, буд. 127, які належали ОСОБА_2, посилаючись на те, що з громадянкою ОСОБА_3 домовилася про купівлю згаданої частини житлового будинку та сплатила обумовлену суму грошей. Однак, ОСОБА_3 ухилилася від нотаріального посвідчення договору та її місце знаходження не відомо. Починаючи з 1995 року позивачка вільно володіє вказаним нерухомими майном та за час її володіння майно ніхто претензій до неї не предявив, що надає їй право на звернення з даним позовом до суду.

Розглянувши позовну заяву та документи, додані до неї, суд вважає, що зазначена позовна заява у відповідності до ч. 1 ст. 121 ЦПК України підлягає залишенню без руху, оскільки вона подана з порушенням ст. 119 ЦПК України.

Так, відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру, але в порушення зазначеної норми, позовна заява, подана ОСОБА_1 з вимогою майнового характеру, ціни позову не містить.

В порушення п.п. 5, 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, які відповідно передбачають, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування, позивачка не викладає обставин та не зазначає доказів яким чином ОСОБА_3 правомочна була відчуджувати частину нерухомого майна, на яке позивачка просить визнати на нею право власності, оскільки як зазначає сама позивачка та вбачається з договору купівлі-продажу, ця частина нерухомого майна належала громадянину ОСОБА_2 Також позивачкою не викладаються обставини, якими обґрунтовуються вимоги позову та не зазначаються докази якими чином відповідач, заявлений у позові (Арцизька міська рада Одеської області) не визнає або порушує право позивачки на нерухоме майно.

Слід звернути увагу на те, що у п. 9 Постанови Пленуму ВССУ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» від 7 лютого 2014 року N 5, судам розяснено, що при вирішенні спорів, пов'язаних із набуттям права власності за набувальною давністю, суди повинні враховувати, зокрема, таке: володіння є добросовісним, якщо особа при заволодінні чужим майном не знала і не могла знати про відсутність у неї підстав для набуття права власності; володіння визнається відкритим, якщо особа не приховувала факт знаходження майна в її володінні. Вжиття звичайних заходів щодо забезпечення охорони майна не свідчить про приховування цього майна; володіння визнається безперервним, якщо воно не переривалось протягом всього строку набувальної давності. У разі втрати не із своєї волі майна його давнісним володільцем та повернення цього майна протягом одного року або пред'явлення протягом цього строку позову про його витребування набувальна давність не переривається (частина третя статті 344 ЦК). Не переривається набувальна давність, якщо особа, яка заявляє про давність володіння, є сингулярним чи універсальним правонаступником, оскільки в цьому разі вона може приєднати до часу свого володіння увесь час, протягом якого цим майном володіла особа, чиїм спадкоємцем (правонаступником) вона є (частина друга статті 344 ЦК).

Однак, з обставин, що викладені у позові вбачається, що позивачка знала і могла знати про наявність у неї підстав для набуття права власності, оскільки як зазначає сама ОСОБА_1 з громадянкою ОСОБА_3 вона домовилася про купівлю згаданої частини житлового будинку та сплатила обумовлену суму грошей, однак, ОСОБА_3 ухилилася від нотаріального посвідчення договору та її місце знаходження в наявний час не відомо.

Викладаючи обставини про домовленість із ОСОБА_3 купівлі частини житлового будинку № 17 по вул. Комсомольська в м. Арциз Одеської області, позивачка заявляє вимогу про визнання за нею права власності Заявляючи вимогу про визнання за нею права власності за набувальною давністю на 39/100 частин житлового будинку з господарськими спорудами, що розташований за адресою: Одеська область, м. Арциз, вул. Комсомольська, буд. 127. Не враховане позивачкою також те, що вулиця Комсомольська перейменована у вулицю Бессарабську. Отже позовні вимоги ОСОБА_1 в силу п. 3 ч. 2 ст. 119 ЦПК України потребують конкретизації.

Також слід звернути увагу на те, що відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява має містити зміст позовних вимог, однак в порушення зазначеної норми позивачкою крім позовних вимог, у позовній заяві заявлені клопотання про витребування доказів, що не відповідає наведеному п. 3 ч. 2 ст. 119 ЦПК України та в силу положень ст. 137 ЦПК України є завчасним, оскільки клопотання про витребування доказів має бути подано до або під час попереднього судового засідання, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, - до початку розгляду справи по суті із долученням відомостей про неможливість отримання таких доказів особисто стороною або іншою особою, яка бере участь у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України або не сплачено судовий збір, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1. ст. 6 Конвенції про захист прав людини ї основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Спосіб усунення недоліків позовної заяви полягає у поданні суду позовної заяви у вигляді окремого документу з виправленими недоліками, на які вказано у наявній ухвалі.

Суд також вважає за необхідне попередити позивачку, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, то позовна заява у відповідності до ч. 2 ст.121 ЦПК України буде визнана неподаною та повернута.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суддя

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Арцизької міської ради Одеської області про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю, залишити без руху.

Повідомити позивачку про необхідність виправити недоліки позовної заяви протягом пяти днів з дня отримання копії наявної ухвали. Розяснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ

Арцизького районного суду