Провадження номер 2/522/713/16
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 березня 2016 року Приморський районний суд міста Одеса у складі
головуючого судді - Шенцевої О.П.,
при секретарі судового засідання Соболевій О.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк „ПриватБанк" до ОСОБА_1, Відділу ДВС Арцизького районного управління юстиції Одеської області, третя особа, що не заявляє самостійних вимог ПАТ «ПрокредитБанк», про звільнення майна з-під арешту, -
У судове засідання представник позивача не з'явився, надавши заяву про розгляд справу у його відсутність.
В судове засідання відповідач не з'явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлений завчасно в установленому законом порядку у відповідності до вимог ст. 74 ЦПК України, про причини неявки суд не повідомив, свою думку щодо позову у будь-якій формі не висловив.
Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо доказів щодо взаємовідносин сторін, суд вважає можливим заочно розглядати справу у відсутності відповідача, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.
Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позов обґрунтований, доведений та підлягає задоволенню.
Однак, вищезазначений автомобіль підлягає звільненню з-під арешту з наступних підстав.
Відповідно до ст. 16 ЗУ «Про заставу» право застави виникає з моменту укладання договору застави.
В даному випадку, по-перше: право застави у ПАТ КБ ПриватБанк виникло 15.02.2007 року, а постанови про накладення арешту та оголошення розшуку були винесені у 2010 році, тобто пізніше ніж було укладено договір застави між ПАТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_1.
Отже, державна виконавча служба не має правових підстав для звернення стягнення на заставлене майно на користь стягувачів, які не є заставодержателями та перешкоджає своїми діями виконати заочне рішення Жовтневого районого суду м. Дніпропетровська від 13.09.2011 року.
Згідно ст. 60 ЗУ «Про виконавче провадження», особа яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права на майно і про звільнення зпід арешту.
Статтею 54 ЗУ «Про виконавче провадження» передбачено право заставодержателя звернутися до суду про звільнення заставленого майно зпід арешту.
Відповідно п. 4 Постанови Пленуму Верховного суду України від 27.08.76 року №6 «Про судову практику в справах про виключення майна з опису» за правилами, встановленими для розгляду позовів про виключення майна з опису, розглядаються вимоги громадян і організацій, що ґрунтуються як на праві власності на описане майно, так і на праві володіння ним і відповідачами в справі суд притягує боржника, особу, в інтересах якої накладено арешт на майно.
За таких обставин, суд вбачає, що є всі підстави для задоволення позову ПАТ КБ «ПриватБанк» про звільнення майна з-під арешту.
Згідно ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі представлених сторонами доказів.
Відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.
Судом встановлено, що внаслідок невиконання відповідачем умов договору позивач поніс додаткові витрати по сплаті судового збору.
Керуючись ст.ст. 526, 530, 536, 549, 553-554, 610, 611, 612, 625-627, 629, 1050, 1054-1055 ЦК України, ст.ст. 10, 11, 58, 64, 88, 208-209, 212-215, 218 ЦПК України, суд, -
Позов Публічного акціонерного товариства комерційний банк „ПриватБанк" - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь ПАТ КБ ПРИВАТБАНК судові витрати у розмірі 1218 грн.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до палати по цивільним справам апеляційного суду Одеської області шляхом подачі через Приморський суд м Одеси на протязі 10-ти днів з дня проголошення рішення, апеляційної скарги

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя

22.03.2016