Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" листопада 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

Головуючого судді Астахової О.О.,

при секретарі Швидкій Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 поданої в особі представника ОСОБА_3 до Київської міської ради, третя особа: Шістнадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності, -

в с т а н о в и в :

Представник позивачів ОСОБА_3звернулась до суду із позовом у якому просить визнати право власності на 1/2 частини квартири АДРЕСА_1, за кожним позивачем в порядку спадкування за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_4.

Обгрунтовуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року помер ОСОБА_4.

Позивач ОСОБА_1 являється дружиною померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, а позивач ОСОБА_2 являється донькою ОСОБА_4 та ОСОБА_1, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3, виданого Відділом РАЦС Харківського району у м. Києві 12.06.1992 року

Спадкодавець ОСОБА_4 за життя заповіт не складав, а тому позивачі являються спадкоємцями за законом першої черги.

До складу спадкового майна входить квартира АДРЕСА_1

Позивачка-1 та позивачка-2 вступили у фактичне володіння та управління вказаною квартирою, користуючись нею, а також, у визначений законом шестимісячний термін з часу відкриття спадщини, а саме: 22.04.2016 року позивачі звернулися до Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини.

Проте позивачам було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину через те, що спадкодавець ОСОБА_4 який за життя, як член Житлово-будівельного кооперативу «Автобус» повністю виплатив пайовий внесок за вказану квартиру, однак, не здійснив державної реєстрації свого права власності на цю квартиру, що змушує їх звернутись з даним позовом до суду.

У судове засідання сторони та третя особа не з'явились, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. Від представника позивачів ОСОБА_3 надійшла заява з проханням проводити розгляд справи у її відсутність. Зі змісту заяви убачається, що вона позов підтримує та просить суд його задовольнити.

Представник відповідача подав письмові пояснення по справі, в яких просить прийняти рішення згідно чинного законодавства, а розгляд справи проводити у відсутність представника Київської міської ради.

Представник третьої особи надав до суду заяву з проханням проводити розгляд справи у його відсутність.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом встановлено, що відповідно до інформаційної довідки Київського міського бюро технічної інвентаризації від 06.06.2016 року №21910 квартира АДРЕСА_1 на праві власності не зареєстрована (а.с. 20).

Згідно довідки виданої Житлово-будівельним кооперативом «Автобус» № 22 від 06.07.2016 року, ОСОБА_4 був членом Житлово - будівельного кооперативу «Автобус» та сплатив 15.10.1983 року у повному обсязі пайовий внесок по квартирі АДРЕСА_1 у сумі 4436,00 крб. (а.с. 9).

За даними свідоцтва про укладення шлюбу НОМЕР_4 виданого 13.05.1988 року Шевченківським відділом РАЦС м. Києва ОСОБА_4 та ОСОБА_1 з 13 травня 1988 року перебували у зареєстрованому шлюбі (а.с. 17).

Від шлюбу ОСОБА_4 та ОСОБА_1 мають доньку - ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 16).

ІНФОРМАЦІЯ_2 року, помер чоловік позивача-1 та батько позивача-2 - ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про смерть виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві від ІНФОРМАЦІЯ_2 року (а.с. 18).

Таким чином, після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина на квартиру № АДРЕСА_1

Відповідно до довідки про склад сім'ї виданої ЖБК «Автобус» № 13 від 06.04.2016 року, позивач-2 ОСОБА_2 зареєстрована у АДРЕСА_1 (а.с. 21).

Згідно із ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Як убачається із матеріалів спадкової справи, щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_4, спадкодавець за життя заповіту не складав.

За статтею 1258 Цивільного кодексу України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Стаття 1261 Цивільного кодексу України передбачає, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Таким чином, позивачі належить до першої черги спадкоємців за законом. Інших спадкоємців І черги за законом судом не встановлено.

Частиною 1 ст. 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч.1ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Із матеріалів спадкової справи, щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_4, убачається, що у встановлений ст. 1270 ЦК України строк, позивачі звернулись до Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_4.

11 серпня 2016 року за вихідним № 2578/02-14 державним нотаріусом Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Браславською О.Г. відмовлено позивачам у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року у зв'язку із відсутністю правовстановлюючого документа на спадкове майно спадкодавця. (а.с. 19).

В силу положень ч. 3 ст. 384 ЦК України - член ЖБК у разі викупу квартири та виплати пайового внеску стає її власником.

Згідно із ст. 19-1 Закону України «Про кооперацію», член житлового-будівельного чи відповідного кооперативу, має право володіння, користування, а за згодою кооперативу - і розпорядження квартирою або іншим приміщенням кооперативу, якщо він не викупив це майно. У разі викупу квартири або іншого приміщення, член житлово-будівельного чи іншого відповідного кооперативу стає власником цього майна.

Таким чином, враховуючи, що за життя чоловік позивача-1 та батько позивача-2 ОСОБА_2 в повному обсязі сплатив пайовий внесок за квартиру АДРЕСА_1, він відповідно, набув право власності на вказане майно.

Відповідно до п. 8 постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі смерті члена житлово-будівельного кооперативу, якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира.

Стаття 1222 Цивільного кодексу України передбачає, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Частина 3 ст. 1296 ЦК України передбачає, що відсутність свідоцтва про права на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Таким чином, суд оцінюючи докази в їх сукупності приходить до висновку про законність і обгрунтованість позовних вимог, а тому позовна заява підлягає задоволенню в повному обсязі.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 10, 11, 58-61, 88, 208, 209, 212-215, 218, 223, 294 ЦПК України, ст.ст. 3, 384, 1216-1223, 1258, 1261, 1268, 1296 Цивільного кодексу України, Законом України «Про кооперацію», суд -

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1, ОСОБА_2 поданої в особі представника ОСОБА_3 до Київської міської ради, третя особа: Шістнадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності- задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1) право власності на 1/2 частину двокімнатної квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року чоловіка - ОСОБА_4.

Визнати за ОСОБА_2 (ІПН НОМЕР_2) право власності на 1/2 частину двокімнатної квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року батька - ОСОБА_4.

Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва, шляхом подання апеляційної скарги протягом 10-ти днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10-ти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: