Провадження № 2-п/369/143/16
УХВАЛА

Іменем України

30.11.2016 року Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Волчко А.Я.,

за участю секретаря Ведмеденко Н.М.,

розглянувши заяву представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання права власності на спадкове майно, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання права власності на спадкове майно.

Заочним рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області ухваленим у справі за вищевказаним позовом 20 жовтня 2016 року задоволено вимоги ОСОБА_3 та вирішено визнати в порядку спадкування за ОСОБА_3 право власності на земельну ділянку площею 0,2529га, розташована за адресою Київська область, Києво-Святошинський район, село Нове, вул.. Садова, 8, цільове призначення якої є будівництво та обслуговування житлового будинку 02500 га і ведення особистого селянського господарства , 0,0029 га, кадастровий номер :02:001:0019, яка належала ОСОБА_6, що померла 09.08.2013 року.

Заявник ОСОБА_2 звернулася до суду з заявою про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання права власності на спадкове майно, в якій просила скасувати заочне рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20.10. 2016 року та призначити справу в загальному порядку.

Позивач ОСОБА_3 до суду з»явилась, заяву не визнала, просила відмовити.

Відповідач ОСОБА_5 заяву підтримала, просила задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_2 заяву підтримала, просила задовольнити.

Відповідно до ч.1 ст.74 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за три дні до судового засідання.

За приписами ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Як убачається з матеріалів справи представник ОСОБА_4 ОСОБА_2 був належним чином повідомлений про день слухання справи, що підтверджується власноручною розпискою ОСОБА_2 (а.с. 84).

Відтак, суд вважає, що представник відповідача ОСОБА_4 ОСОБА_2 був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи. Будь-яких доказів, які б свідчили про неможливість взяти участь у розгляді справи не надано.

За таких обставин, судом ухвалено провести заочний розгляд справи на підставі наявних у матеріалах справи доказів, оскільки позивач не заперечував проти ухвалення судом заочного рішення.

Відповідно до ч.1 ст.232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно з роз'ясненнями Апеляційного суду м. Києва, викладеними в Узагальненні практики судами першої та апеляційної інстанції процесуального законодавства при розгляді цивільних справ у порядку заочного розгляду, скасування заочного рішення можливе при наявності двох обставин: 1) поважні причини неявки в судове засідання, про які відповідач не міг завчасно повідомити суд; 2) наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення.

Поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об'єктивно перешкоджають явці в судове засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами (додаватись до заяви про перегляд заочного рішення).

Крім того, відповідач також повинен вказати докази, які мають значення для справи, та можуть призвести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни.

Наявність вищенаведених обставин мусить бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них заочне рішення скасуванню не підлягає.

Отже, під час розгляду заяви про скасування заочного рішення судом не встановлено поважних причин, підтверджених відповідними документальними доказами, що об'єктивно перешкоджали відповідачу з'явитися у судове засідання. Разом з тим, відповідачем до матеріалів справи не долучено жодних доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи по суті та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення.

Суд, перевіривши матеріали справи, не знаходить підстав для скасування заочного рішення передбачених ст. 232 ЦПК України, оскільки заявником не надано безспірних доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Керуючись ст. 224, 228, 231, 232 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання права власності на спадкове майно - залишити без задоволення.

Роз'яснити заявнику, що заочне рішення суду може бути оскаржене в загальному порядку, встановленим ЦПК України. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення суду без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.Я.Волчко