Справа № 466/7086/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

31 жовтня 2016року Шевченківський районний суд м. Львова

в складі: головуючої - судді Білінської Г.Б.

при секретарі Дмитришин Н.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, з участю третьої особи Третьої Львівської державної нотаріальної контори про визначення часток у спільному сумісному майні, -

установив:

09.08.2016року позивачі звернулись до суду з позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_4, з участю третьої особи Третьої Львівської державної нотаріальної контори про визначення часток у спільному сумісному майні.

В обґрунтування своїх вимог зазначали про те, що квартира АДРЕСА_1 згідно свідоцтва про право власності від 30 серпня 1996 року (дублікат виданий 03.12.2012року) належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_5, ОСОБА_3, ОСОБА_6, ОСОБА_4. Свідоцтво видано згідно з розпорядженням від 30 серпня 1996 року №603.

Квартира загальною площею 68,00кв.м., житловою площею 40,5кв.м. та комора в підвалі 5.6кв.м.

ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1. ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_2.

Вони, ОСОБА_1 та ОСОБА_2, є дітьми померлої ОСОБА_6.

ОСОБА_6 заповіту не склала, відтак спадкування належного покійній майна відбувається відповідно до закону, з врахуванням положень ст.ст.1258, 1261-1265 ЦК України. Законними спадкоємцями частки у квартирі належної ОСОБА_6 на праві спільної сумісної власності, як спадкоємці першої черги, є ОСОБА_1 (донька), ОСОБА_2 (син), ОСОБА_7 (чоловік, який відмовився від своєї частки в користь ОСОБА_1 та ОСОБА_2.) та ОСОБА_3 (внук ОСОБА_6, який має право спадкувати за правом представлення після смерті матері ОСОБА_5 в силу ст. 1266 ЦК України).

Вони в піврічний термін з дати смерті ОСОБА_6 звернулися до нотаріальної контори з заявами по прийняття спадщини. ОСОБА_3 з відповідною заявою не звернувся.

З метою врегулювання питання щодо прийняти сторонами спадщини після смерті ОСОБА_6 необхідно визначити розмір часток, яка належала покійній у спільній квартирі, оскільки не визначеність часток у квартирі, що перебуває у спільній сумісній власності обмежує права сторін щодо вільного розпорядження належною їм часткою у спірній, при цьому жодної домовленості між сторонами та померлим, як співвласниками квартири, щодо розміру їх часток не було та на даний час не досягнуто.

В судовому засіданні представник позивачів позовні вимоги підтримали, покликаючись на обставини, які викладені в позовній заяві.

Відповідачі в судове засіданні не з'явились з невідомих суду причин, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлений належним чином, що стверджується відмітками в журналі реєстрації вихідної кореспонденції суду, заперечень на позовну заяву відповідачем суду подано не було, оскільки в матеріалах справи достатньо доказів для розгляду справи у їх відсутності, представник позивача, не заперечує проти заочного розгляду справи, суд у відповідності до вимог ст.ст. 169, 224 ЦПК України вважає за можливе заслухати справу на підставі наявних доказів.

Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, що стверджується відмітками в журналі реєстрації вихідної кореспонденції суду.

Заслухавши пояснення представника позивачів, з'ясувавши дійсні обставини справи, дослідивши зібрані по справі докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що квартира АДРЕСА_1 згідно свідоцтва про право власності від 30 серпня 1996 року (дублікат виданий 03.12.2012року) належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_5, ОСОБА_3, ОСОБА_6, ОСОБА_4. Свідоцтво видано згідно з розпорядженням від 30 серпня 1996 року №603.

Квартира загальною площею 68,00кв.м., житловою площею 40,5кв.м. та комора в підвалі 5.6кв.м.

ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1. ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_2.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є дітьми померлої ОСОБА_6.

Про те, що ОСОБА_2 є сином померлої ОСОБА_6 свідчить Свідоцтво про народження. Про те, що ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_6 свідчить свідоцтво про народження, витяги з державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб, щодо підтвердження дошлюбного прізвища.

ОСОБА_6 заповіту не склала, відтак спадкування належного покійній майна відбувається відповідно до закону, з врахуванням положень ст.ст.1258, 1261-1265 ЦК України. Законними спадкоємцями частки у квартирі належної ОСОБА_6 на праві спільної сумісної власності, як спадкоємці першої черги, є ОСОБА_1 (донька), ОСОБА_2 (син), ОСОБА_7 (чоловік, який відмовився від своєї частки в користь ОСОБА_1 та ОСОБА_2.) та ОСОБА_3 (внук ОСОБА_6, який має право спадкувати за правом представлення після смерті матері ОСОБА_5 в силу ст. 1266 ЦК України).

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в піврічний термін з дати смерті ОСОБА_6 звернулися до нотаріальної контори з заявами по прийняття спадщини. ОСОБА_3 з відповідною заявою не звернувся.

Відповідно до ч. 1 ст.1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.

Нормами ч.1 ст.368 ЦК України встановлено, що спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Відповідно до ч.1, 2 ст.369 ЦПК України співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Розпоряджання майном, що є у спільній сумісній власності, здійснюється за згодою всіх співвласників, якщо інше не встановлено законом. Згода співвласників на вчинення правочину щодо розпорядження спільним майном, який підлягає нотаріальному посвідченню та (або) державній реєстрації, має бути висловлена письмово і нотаріально посвідчена.

Згідно із ст.372 ЦК України у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у справі спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом; у разі поділу майна між співвласниками право спільної сумісної власності на нього припиняється.

Враховуючи, що між співвласниками квартири АДРЕСА_1 відсутня домовленість щодо часток, які належать їм на праві власності, тому слід визначити за кожним із співвласників - ОСОБА_5 (померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ), ОСОБА_6 (померла ІНФОРМАЦІЯ_2), ОСОБА_3 та ОСОБА_4 по 1/4 ідеальної частки вказаної квартири, що відповідатиме засадам рівності часток у спільній сумісній власності.

Після звернень до нотаріуса про видачу Свідоцтва про право на спадщину за заповітом позивачам було відмовлено.

Відповідно до ч.2 ст.370 та ч.2 ст.372 ЦК України з урахуванням положень Пунктом 17 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 07.02.2014 року «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» Частка учасника спільної сумісної власності визначається при відкритті після нього спадщини . За відсутності доказів про те, що участь когось із учасників спільної сумісної власності у надбанні майна була більшою або меншою, частки визначаються рівними. «У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлене домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

Відповідно до вимог ст. 1268 ЦК України , спадкоємець , який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї . Згідно ст.1269 спадкоємець, який бажає прийняти спадщину має подати нотаріусу заяву по прийняття спадщини.

Отже, кожним із співвласників - ОСОБА_5 (померла ІНФОРМАЦІЯ_1), ОСОБА_6 (померла ІНФОРМАЦІЯ_2), ОСОБА_3 та ОСОБА_4 слід визначити по 1/4 ідеальної частки квартири АДРЕСА_1, що відповідатиме засадам рівності часток у спільній сумісній власності.

Враховуючи вищенаведене, оцінивши зібрані по справі докази, суд приходить до висновку, що позовна заява є обґрунтованою та підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 33, 60, 169, 209, 212, 214, 215, 224-226 ЦПК України, ст.ст. 364, 368, 370 ЦК України, суд, -

вирішив:

позов задовольнити.

Визначити за ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 - 1/4 частку в праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1.

Визначити за ОСОБА_6, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 - 1/4 частку в праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1.

Визначити за ОСОБА_3 - 1/4 частку в праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1.

Визначити за ОСОБА_4, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 - 1/4 частку в праві спільної сумісної власності Hg квартиру АДРЕСА_1.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Львівської області через Шевченківський районний суд м. Львова шляхом подачі протягом десяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Г. Б. Білінська