Справа№592/8389/16-ц
Провадження №2/592/2447/16
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(Заочне)

28 листопада 2016 року м.Суми

Ковпаківський районний суд м. Суми у складі головуючого судді Хитрова Б.В., за участю секретаря судового засідання Чайки Т.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Суми цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення часток в квартирі, яка знаходиться в спільній сумісній власності, -

встановив:

Позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом. Свої вимоги мотивуючи тим, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло виданого Управлінням комунального майна та приватизації Сумської міської ради від 31.01.1995 року, батькам позивача - ОСОБА_3 та ОСОБА_4, на праві спільної сумісної власності належала квартира АДРЕСА_1. 19.02.2008 р. помер ОСОБА_4. 15.10.2010 р. померла ОСОБА_3. Після їх смерті відкрилася спадщина, яку прийняли ОСОБА_1, та їх донька (сестра позивача) - ОСОБА_2. 19.08.2016 р. позивач звернувся до Третьої Сумської державної нотаріальної контори Сумської області із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батьків. Листом від 19.08.2016 р. вих.. № 1170/02-14 йому було відмовлено у видачі свідоцтва через те, що за життя між співвласниками спадкового майна договір про поділ нерухомого майна, яке знаходиться у спільній сумісній власності не укладався. Для вчинення вказаної нотаріальної дії необхідно виділити за померлими їх частки в квартирі, якими вони володіли, що у звязку з смертю усіх співвласників може оформлюватися заявою від спадкоємців. Враховуючи ту обставину, що після смерті батьків, позивач з сестрою прийняли спадщину то для оформлення заяви про визначення частки в квартирі за померлими їм необхідно особисто зявитися або подати таку заяву, де в установленому законом порядку був би засвідчений підпис позивача та підпис ОСОБА_2 У звязку з тим, що ОСОБА_2 не зявляється до нотаріальної контори та відмовляється надати нотаріально засвідчену заяву про визначення часток у квартирі за померлими позивач змушений звернутися до суду. Тому позивач просить визначити, що частки ОСОБА_3, померлої 15.10.2010 р., та ОСОБА_4, померлого 19.02.2008 р., в праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_2 становили по 1/2 за кожним.

Позивач в судовому засіданні свої позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити.

Відповідачка, повідомлена належним чином про час та місце розгляду справи, в судове засідання не зявилася, причини неявки суду не повідомили, заперечень проти позову не надала.

Суд, згідно ст. 224 ЦПК України, та враховуючи думку позивача, вважає за необхідне заочно розглянути справу у відсутності відповідачки, оскільки зібрано достатньо доказів щодо прав та обовязків сторін.

Перевіривши матеріали справи, заслухавши думку позивача та відповідача, суд вважає що позов підлягає задоволенню.

В судовому засіданні судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло виданого Управлінням комунального майна та приватизації Сумської міської ради від 31.01.1995 року, батькам сторін - ОСОБА_3 та ОСОБА_4, на праві спільної сумісної власності належала квартира АДРЕСА_1.

19.02.2008 р. помер ОСОБА_4.

15.10.2010 р. померла ОСОБА_3.

Після їх смерті відкрилася спадщина, яку прийняли позивач - ОСОБА_1, та донька померлих, сестра позивача та відповідачка по справі - ОСОБА_2.

19.08.2016 р. ОСОБА_1 звернувся до Третьої Сумської державної нотаріальної контори Сумської області із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батьків. Листом від 19.08.2016 р. вих.. № 1170/02-14 позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва через те, що за життя між співвласниками спадкового майна договір про поділ нерухомого майна, яке знаходиться у спільній сумісній власності не укладався. Для вчинення вказаної нотаріальної дії необхідно виділити за померлими їх частки в квартирі, якими вони володіли, що у звязку з смертю усіх співвласників може оформлюватися заявою від спадкоємців.

Судом встановлено, що враховуючи ту обставину, що після смерті батьків, сторони прийняли спадщину то для оформлення заяви про визначення частки в квартирі за померлими їм необхідно особисто зявитися або подати таку заяву, де в установленому законом порядку був би засвідчений підпис позивача та підпис відповідача.

У звязку з тим, що ОСОБА_2 не зявляється до нотаріальної контори та відмовляється надати нотаріально засвідчену заяву про визначення часток у квартирі за померлими позивач змушений звернутися до суду.

відповідно до свідоцтва про право власності на житло виданого Управлінням комунального майна та приватизації Сумської міської ради від 31.01.1995 року, батькам сторін - ОСОБА_3 та ОСОБА_4, на праві спільної сумісної власності належала квартира АДРЕСА_1.

19.02.2008 р. помер ОСОБА_4.

15.10.2010 р. померла ОСОБА_3.

Після їх смерті відкрилася спадщина, яку прийняли позивач - ОСОБА_1, та донька померлих, сестра позивача та відповідачка по справі - ОСОБА_2.

19.08.2016 р. ОСОБА_1 звернувся до Третьої Сумської державної нотаріальної контори Сумської області із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батьків. Листом від 19.08.2016 р. вих.. № 1170/02-14 позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва через те, що за життя між співвласниками спадкового майна договір про поділ нерухомого майна, яке знаходиться у спільній сумісній власності не укладався. Для вчинення вказаної нотаріальної дії необхідно виділити за померлими їх частки в квартирі, якими вони володіли, що у звязку з смертю усіх співвласників може оформлюватися заявою від спадкоємців.

Судом встановлено, що враховуючи ту обставину, що після смерті батьків, сторони прийняли спадщину то для оформлення заяви про визначення частки в квартирі за померлими їм необхідно особисто зявитися або подати таку заяву, де в установленому законом порядку був би засвідчений підпис позивача та підпис відповідача.

У звязку з тим, що ОСОБА_2 не зявляється до нотаріальної контори та відмовляється надати нотаріально засвідчену заяву про визначення часток у квартирі за померлими позивач змушений звернутися до суду.

У відповідності до ст.317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном; на зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.

У відповідності до ст.319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд; власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

У відповідності до ст.383 ЦК України, власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім'ї, інших осіб.

Нормою ст.391 ЦК України, також встановлено право власника майна вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

У відповідності до ч. 2 ст. 370 та ч. 2 ст. 372 ЦК України, в разі виділення частки чи поділу майна, що знаходиться в спільній сумісній власності, частки вважаються рівними, якщо інше не встановлене договором.

За таких обставин, частки ОСОБА_3 та ОСОБА_4, як співвласників квартири є рівними, оскільки договір про інше не укладався. Тобто частка кожного з них становить 1/2.

Таким чином суд вважає, що позовні вимоги позивача обґрунтовані і підлягають задоволенню.

На підставі ст.88 ЦПК України з відповідача на користь позивача належить стягнути судовий збір в розмірі 551,20 грн.

Керуючись ст.ст. 10, 15, 60, 88, 179, 213, 214, 215, 224-228, 317, 319, 358, 370, 372, 383, 391 ЦПК України, ст. 150, 156 ЖК України, суд,

вирішив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення часток в квартирі, яка знаходиться в спільній сумісній власності задовольнити.

Визначити, що частки ОСОБА_3, померлої 15.10.2010 р., та ОСОБА_4, померлого 19.02.2008 р., в праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_2 були рівними та становили по 1/2 за кожним.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 551,20 грн. сплачений при подачі позову до суду

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, протягом 10 днів з дня отримання його копії.

Уразі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення до Апеляційного суду Сумської області через Ковпаківський районний суд м. Суми. Особи які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Повний текст судового рішення виготовлено 29.11.2016 р.

Суддя Б.В. Хитров