Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" грудня 2016 р. Дніпровськийрайонний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Астахової О.О.

при секретарі - Швидкій Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1, заінтересована особа: ОСОБА_2, Головне управління юстиції у м. Києві про встановлення факту родинних відносин, -

в с т а н о в и в :

Заявник звернулась до суду із заявою в якій просить встановити факт, що ОСОБА_2 є її рідною донькою.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що у зв'язку із втратою свідоцтва про одруження та розбіжностями в записі її прізвища та по батькові в деяких документах, не має можливості узаконити родинні відносини з рідною донькою ОСОБА_2. Зокрема вказує, що під час одержання нею у 1941 році паспорту з»ясувалось, що її свідоцтво про народження було загублено батьками при переїзді. Тому повторне свідоцтво про народження було надруковане з її слів, де вона вирішила, що якщо батько має призвіще ОСОБА_3 то її мати та вона - ОСОБА_1. У зв»язку із чим у повторному свідоцтві про її народження прізвище зазначено ОСОБА_1, а в записі імені по батькові замість ОСОБА_1 зазначено ОСОБА_1.

Встановлення факту родинних відносин необхідно заявнику для приведення документів у відповідність з метою складання заповіту, та щоб у подальшому у її доньки ОСОБА_2 не виникало складнощів у оформленні спадщини на випадок її смерті, що змушує її звернутись з даною заявою до суду.

У судовому засіданні представник заявника ОСОБА_4 підтримала заяву та просила суд її задовольнити виходячи з доводів, якими вона обґрунтовується.

Заінтересована особа ОСОБА_2 в судовому засіданні не заперечувала щодо встановлення даного факту родинних відносин та підтвердила, що дійсно ОСОБА_1є її мамою.

Представник Головного управління юстиції у м. Києві у судове засідання не з'явився, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Про причини неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надійшло, процесуальним правом надати письмові пояснення по суті не скористався.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглядати і вирішувати справу у відсутність нез'явившихся осіб.

Суд, заслухавши пояснення представника заявника, заінтересовану особу ОСОБА_2, допитавши свідків ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Судом встановлено, що згідно із свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 виданого повторно 1941 року ОСОБА_1 народилась ІНФОРМАЦІЯ_5, а її батьками були ОСОБА_3 та ОСОБА_8 (а.с. 13).

Відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 виданого Ровновською сільською радою Воронежської області ОСОБА_9, 1924 року народження та ОСОБА_1, 1925 року народження зареєстрували шлюб02 лютого 1952 року (а.с. 11).

Від шлюбу ІНФОРМАЦІЯ_4 у ОСОБА_9 та ОСОБА_1 народилась донька ОСОБА_2, що підтверджується свідоцтвом про народження виданого 27.02.1954 року Калинівським відділом РАЦС Вінницької області. У графі мати значиться «ОСОБА_1» (а.с. 14).

В подальшому, після одруження із ОСОБА_7 20.10.1979 року ОСОБА_2, 1954 року народження змінила прізвище на «ОСОБА_2», що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_3 (а.с. 12).

Згідно із висновком відділу державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_2 про зміну прізвища матері з «ОСОБА_1» на «ОСОБА_1», оскільки прізвище дитини визначається за прізвищем батьків (а.с. 21-22).

В експертному висновку Українського бюро лінгвістичних експертиз від 11 серпня 2015 року зазначено, що записи прізвища «ОСОБА_1» на «ОСОБА_1» в документах наданих для експертизи є ідентичними. Крім того, ідентичними є ім'я «ОСОБА_1» і «ОСОБА_1», та по батькові «ОСОБА_1» і «ОСОБА_1» (а.с. 15-16).

Допитані у судовому засіданні свідки ОСОБА_5, ОСОБА_6 та ОСОБА_7, суду показали, що дійсно ОСОБА_1 є матір'ю ОСОБА_2.

Суд приймає вказані покази свідків, оскільки такі покази узгоджуються із дослідженими судом доказами.

Статтею 3 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 256 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Оцінюючи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об'єктивному дослідженні кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів в їх сукупності, суд приходить до висновку про обґрунтованість поданої заяви і знаходить доведеними обставини для встановлення факту родинних відносин, а саме того що ОСОБА_2 є рідною донькою ОСОБА_1.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 8, 10, 11, 60, 209, 212 -215, 256, 294 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в :

Заяву ОСОБА_1, заінтересована особа: ОСОБА_2, Головне управління юстиції у м. Києві про встановлення факту родинних відносин- задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме того, що ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4 є рідною донькою ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через дніпровський районний суд м. Києва, шляхом подання апеляційної скарги протягом 10-ти днів з дня проголошення рішення, Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засідання під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10-ти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Cуддя