Справа № 367/2777/15-ц Головуючий у І інстанції Кухленко Д. С.
Провадження № 22-ц/780/5828/16 Доповідач у 2 інстанції Приходько К. П.
Категорія 22 23.11.2016
УХВАЛА

Іменем України

23 листопада 2016 року колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Київської області в складі:

головуючого судді: Приходька К.П.,

суддів: Сліпченка О. І., Таргоній Д.О.,

за участю секретаря: Дрозда Р.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 на рішення Ірпінського міського суду Київської області від 23 вересня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_5 та Управління житлово - комунального господарства «Ірпінь» про зміну договору найму,-

встановила :

у квітні 2014 року ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 звернулися до Ірпінського міського суду Київської області з вищезазначеним позовом, мотивуючи його тим, що з 16 січня 1990 року постійно зареєстровані в квартирі АДРЕСА_1

Позивачі користуються даною квартирою та сплачують комунальні послуги, що підтверджується наданими відповідачами розрахунками.

Позивачі не втратили права на користування спірним житлом і не визнавались такими, що втратили це право.

Постійно проживати в квартирі не можуть із-за неприязних відносин з відповідачем, який створив їм неможливі умови для проживання, постійно конфліктуючи.

Позивачі неодноразово звертались до відповідача з пропозиціями укласти окремі договори житлового найму або приватизувати квартиру у спільну власність, але він відмовляв.

Останній рік позивачі з ОСОБА_5 не спілкуються, він відмовляється іти на будь-які перемовини.

Відповідач лише спілкується в письмовому вигляді, направляючи їм розрахунки по оплаті комунальних послуг, які вони повинні оплатити шляхом передачі йому коштів.

Оскільки відповідач відмовляється укладати окремі договори житлового найму, то немає жодного сенсу звертатись до комунального підприємства наймодавця укласти такий договір. Згідно ст.63 ЖК предметом договору житлового найму може бути окрема квартира чи інше ізольоване жиле приміщення. Приміщення, яке вони просять виділити відповідачу, є ізольованим з лоджією.

Також зазначили, що згідно зі статтею 47 Кодексу та пунктом 53 Правил жиле приміщення надається громадянам у межах 13,65 квадратного метра жилої площі на одну особу, але не менше рівня середньої забезпеченості громадян жилою площею в даному населеному пункті. При цьому враховується жила площа у жилому будинку (квартирі), що перебуває у приватній власності громадян, якщо ними не використані житлові чеки.

Згідно ст.48 ЖК жиле приміщення надається громадянам у межах норми жилої площі, але не менше розміру, який визначається Кабінетом Міністрів України і Федерацією професійних спілок України. Відповідно до постанови виконавчого комітету Київської обласної ради народних депутатів і президії обласної ради професійних спілок від у 07.01.1985 № 4 «Про запровадження в області правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській PCP» норма середньої забезпеченості житлом в Київській області раніше була 7,5кв.м., а нині складає 9кв.м. на одну особу.

Просили змінити договір житлового найму квартири АДРЕСА_1. Виділити у спільне користування житлову кімнату 5 площею 10,0кв.м. та житлову кімнату 6 площею 17.7кв.м. з балконом. Виділити відповідачу в користування житлову кімнату 2 площею 11.7кв.м. з лоджією. Підсобні приміщення 1- коридор площею 12.3кв.м., 3 - туалет площею 1.3кв.м., 4-ванну площею 2.7кв.м., 7-кухню площею 7.4кв.м., 8-коридор площею 1.1кв.м. залишити в спільному користуванні сторін. Зобов'язати комунальне підприємство «Управління житлово - комунального господарства «Ірпінь» укласти з ними окремий договір житлового найму на виділені ним приміщення в квартирі АДРЕСА_1.

Рішенням Ірпінського міського суду Київської області від 23 вересня 2016 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 подали апеляційну скаргу, в якій посилаються на те, що висновок суду першої інстанції є помилковим, а також таке, що ухвалене з неправильним застосуванням норм матеріального права, а також є незаконним.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги, апелянт посилається на те, що суд першої інстанції відмовив позивачам в позові з тих підстав, що при запропонованому ними варіанті зміни договору житлового найму позивачі будуть позбавлені можливості користуватись підсобним приміщенням лоджією, а відповідач буде позбавлений можливості користуватися підсобним приміщенням балконом.

Також, як зазначено в оскаржуваному рішенні, поділ квартири не може бути допущений, якщо це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача або інших осіб, що є наймачами квартири, і викличе необхідність на облік, як таких, що потребують поліпшення житлових умов.

Апелянти, стверджують, що вищезазначені висновки суду першої інстанції є помилковими і такими, що не відповідають вимогам закону.

Крім того, апелянти пропонують виділити відповідачу в користування житлову кімнату 2 площею 11.7кв.м з лоджією, тобто пропонують кращі умови. Вони вважають, що надання відповідачу в користування вказаної кімнати не передбачає виникнення у нього права постановки на квартоблік.

Також, апелянти зазначили, що виділивши їм дві житлові кімнати житловою площею 27,7кв.м., не погіршує їхніх прав та не надає їм права постановки на квартоблік.

Просили скасувати рішення Ірпінського міського суду Київської області від 23 вересня 2016 року та ухвалити нове рішення про задоволення позову, а саме такого змісту: змінити договір житлового найму квартири АДРЕСА_1, виділити ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 у спільне користування житлову кімнату 5 площею 10,0кв.м. та житлову кімнату 6 площею 17.74кв.м. з балконом. Виділити ОСОБА_5 в користування житлову кімнату 2 площею 11.7кв.м. з лоджією. Підсобні приміщення 1 - коридор площею 12.3кв.м, 3 - туалет площею 1.3кв.м., 4 - ванну площею 2.7кв.м., 7 - кухню площею 7.4кв.м., 8 - коридор площею 1.1кв.м. залишити в спільному користуванні сторін. Зобов'язати комунальне підприємство «Управління житлово - комунального господарства «Ірпінь» укласти з позивачами окремий договір житлового найму на виділені апелянтам приміщення в квартирі АДРЕСА_1.»

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення осіб, які приймали участь у розгляді справи, перевіривши матеріали справи, в порядку, передбаченому статтею 303 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 звернулися з позовом до ОСОБА_5 та Управління житлово-комунального господарства «Ірпінь».

Вище значені особи проживають за адресою в м. Ірпінь Київської області в квартирі АДРЕСА_1.

До кімнати 6 площею 17,7кв.м. прилягає балкон, а до кімнати 2 площею 11,7 прилягає лоджія.

Між сторонами складись вкрай неприязні відносини, і в разі визначення порядку користування квартирою та укладення окремого договору житлового найму на дані кімнати на ім'я позивачів та відповідача, позивач буде позбавлений можливості користуватись підсобним приміщенням лоджією, а відповідач буде позбавлений можливості користуватись підсобним приміщенням: балконом, чим будуть порушені права сторін по справі.

Ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що поділ не може бути допущений, так як це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача або інших осіб, що є наймачами квартири і викличе необхідність постановити на облік як таких, що потребують поліпшення житлових умов.

З такими висновками колегія суддів погоджується, оскільки вони ґрунтуються на матеріалах справи та узгоджуються з вимогами чинного законодавства .

За правилами ч.1 ст.104 ЖК України член сім"ї наймача в праві вимагати, за згодою інших членів сім"ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам статті 63 цього Кодексу.

Стаття 63 ЖК України встановлює, що предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок.

При поділі жилого приміщення за вимогою члена сім'ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача, або інших осіб, що є наймачами квартири, і викличе необхідність постановки на облік, як таких, що потребують поліпшення житлових умов.

Отже, при вирішення питання про можливість укладення окремого договору найму на підставі ст.104 ЖК України враховується лише розмір житлової площі квартири.

Згідно зі ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

Законним і обґрунтованим відповідно до ст.213 ЦПК України є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повного і всебічного з'ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні.

Тому, викладені в апеляційній скарзі доводи не спростовують висновків суду першої інстанції.

Перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених в суді першої інстанції, відповідно до ст.303 ЦПК України, колегія суддів не вбачає підстав для скасування рішення суду першої інстанції.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.307 ЦПК України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції апеляційний суд має право постановити ухвалу про відхилення апеляційної скарги і залишення рішення без змін.

Згідно ст.308 ЦПК України, апеляційний суд відхиляє апеляційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Висновки суду відповідають обставинам справи, які судом установлені відповідно до вимог процесуального закону, а також узгоджуються з нормами матеріального права, які судом правильно застосовані.

Керуючись ст.ст.303,307,308,313-315,317,319 ЦПК України, колегія суддів, -

ухвалила :

апеляційну скаргу ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 відхилити, рішення Ірпінського міського суду Київської області від 23 вересня 2016 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий

Судді