"01" грудня 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
Головуючого судді Астахової О.О.,
при секретарі: Швидкій Л.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради, третя особа: Одинадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, -
Позивач звернулась до суду із позовом у якому просить визнати за нею право власності на 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом.
Обгрунтовуючи свої вимоги позивач зазначила, що на підставі свідоцтва про право власності на житло від 10.11.1999 року вона, разом зі своїм чоловіком - ОСОБА_2 набула у спільну сумісну власність квартиру АДРЕСА_1.
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер. На підставі заповіту посвідченого Десятою Київською державною нотаріальною конторою чоловік заповів все належне йому майно їхньому спільному сину - ОСОБА_3, про що було видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом 22.10.2013 року.
Проте за життя, син ОСОБА_3 не встиг у встановленому законом порядку оформити спадщину після смерті батька оскільки тривалий час тяжко хворів та помер ІНФОРМАЦІЯ_4.
Згідно із ст. 1261 Цивільного кодексу України позивач є єдиною спадкоємницею померлого сина.
При оформленні позивачем спадщини за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3, нотаріусом Одинадцятої київської державної нотаріальної контори було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/2 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1. Причиною відмови є відсутність державної реєстрації права власності ОСОБА_3 на квартиру АДРЕСА_1, зареєстрованої Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об»єкти нерухомого майна, що змушує позивача звернутись з даним позовом до суду.
У судове засідання сторони та третя особа не з'явились, хоча про день, час і місце слухання справи повідомлялись судом належним чином.
Від позивача надійшла заява з проханням проводити розгляд справи у її відсутність. Зі змісту заяви убачається, що позивач позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення суду не заперечує.
Відповідач про причини неявки суд не повідомив. Документів, що підтверджують поважність причин його відсутності суду не надано, клопотань про відкладення судового засідання не надходило. Із заявами про розгляд справи у його відсутність до суду не звертався. Процесуальним правом на надання до суду пояснень або заперечень проти позову не скористався.
Від третьої особи - Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори надійшла заява про розгляд справи без участі представника нотаріальної контори.
Згідно зі ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За таких обставин, суд вважає за можливе розглядати і вирішувати справу відповідно до вимог ст.ст. 224, 225 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що квартира АДРЕСА_1 належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_2 та ОСОБА_1на підставі свідоцтва про право власності на житло від 10 листопада 1999 року виданого Дніпровською районною державною адміністрацією м. Києва, зареєстрована Бюро технічної інвентаризації 06.12.1999 року. (а.с. 3).
Згідно із довідкою форми 3 виданою 21.09.2016 року Комунальним концерном «Центр комунального сервісу» №993 ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 з 21 грудня 1964 року.
14.07.2006 року ОСОБА_2 на випадок своєї смерті склав заповіт, посвідчений Десятою Київською державною нотаріальною конторою, за яким усе належне йому майно заповідав сину - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2.
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер.
Відповідно до Свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого 22 жовтня 2013 року державним нотаріусом Десятої київської державної нотаріальної контори Шульгою С.В. після смерті ОСОБА_2 його син, ОСОБА_3, став спадкоємцем 1/2 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 4).
ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть виданого 09 лютого 2016 року Відділом реєстрації смерті у м. Києві Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві та зроблено відповідний актовий запис за №2571(а.с. 9).
Постановою від 12.09.2016 року державним нотаріусом Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори відмовлено позивачу у вчиненні нотаріальної - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на її ім»я після померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 сина ОСОБА_3, у зв'язку з відсутністю у встановленому законом порядку державної реєстрації права власності на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 12).
Відповідно до ч. 4 ст. 334 ЦК України, права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону.
Таким чином, суд приходить до висновку, що за життя, померлий ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 не встиг оформити право власності на ? частини квартири АДРЕСА_1.
Згідно із ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за законом або за заповітом.
Частинами 1, 3, 5 ст. 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ст. 1276 якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов'язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія).
Право на прийняття спадщини у цьому випадку здійснюється на загальних підставах протягом строку, що залишився. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він подовжується до трьох місяців.
Як було встановлено судом, померлий ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 є сином позивача, що підтверджується даними свідоцтва про народження. Заповіту на випадок своєї смерті ОСОБА_3 не складав. Від спадщини після смерті батька- ОСОБА_2 не відмовлявся, у встановлені ст. 1269 ЦК України строки звернувся із заявою про прийняття спадщини після померлого батька проте за життя не встиг її прийняти.
Таким чином, право на прийняття належної ОСОБА_3 частки спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька переходить до його спадкоємців.
На підставі ст. 1261 Цивільного кодексу України позивач є спадкоємцем першої черги за законом після померлого сина ОСОБА_3.
Згідно із ч.1ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
У встановлені ст. 1269 ЦК строки позивач звернулась до державного нотаріуса одинадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлого сина, інших спадкоємців першої черги крім ОСОБА_1 судом не встановлено, про відмову від спадщини позивач не заявляла.
Згідно із ч. 2 ст. 328 ЦК України право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
З огляду на означене, суд оцінюючи докази в їх сукупності приходить до висновку про законність і обгрунтованість позовних вимог, а тому позовна заява підлягає задоволенню в повному обсязі.
Керуючись ст.ст. 10, 11, 58-61, 208, 209, 212-215, 218, 223, 294 ЦПК України, ст.ст. 3, 328, 1216-1223, 1258, 1261, 1268, 1269, 1271 Цивільного кодексу України, суд -
Позов ОСОБА_1 до Територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради, третя особа: Одинадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування - задовольнити.
Визнати право власності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, проживаючої та зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1, в порядку спадкування за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 на 1/2 частини квартири АДРЕСА_1.
Заочне рішення може бути переглянути судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Позивач має право оскаржити заочне рішення до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва, шляхом подання апеляційної скарги протягом 10-ти днів з дня проголошення рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

С у д д я :