УХВАЛА

І м е н е м У к р а ї н и

29.11.2016 року Городоцький районний суд Львівської області в складі:

головуючого, - ОСОБА_1

за участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2,

представника заявника - ОСОБА_3

та представника відповідача - ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Городок цивільну справу за заявою ОСОБА_5 про перегляд рішення Городоцького районного суду Львівської області від 04.09.2015р. у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до Городоцької міської ради Львівської області, ОСОБА_6, третя особа - відділ Держземагенства у Городоцькому районі Львівської області, про визнання незаконним та скасування рішення і державного акта на право приватної власності на землю за нововиявленими обставинами, -

В С Т А Н О В И В:

13.01.2015р. ОСОБА_5 звернулася до суду із зазначеним позовом, у якому просила визнати незаконним та скасувати рішення Городоцької міської ради від 09.07.1999р. № 207 "Про передачу у приватну власність земельної ділянки ОСОБА_5 по вул. Львівській № 423" в частині п.4 вказаного рішення "Земельну ділянку площею 0.0326 кв. м. залишити в спільному користуванні як проїзд", визнати незаконним та скасувати державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЛВ № 9752, реєстраційний № 1156 від 03.04.2000р..

Рішенням Городоцького районного суду Львівської області від 04.09.2015р. у задоволенні позову відмовлено.

Ухвалою апеляційного суду Львівської області від 17.11.2015р. рішення Городоцького районного суду Львівської області від 04.09.2015р. залишено без змін, відтак останнє набрало законної сили 17.11.2015р..

05.10.2016р. ОСОБА_5 звернулася до Городоцького районного суду Львівської області із заявою про перегляд рішення цього суду у зв'язку з нововиявленими обставинами.

В заяві посилається на те, що рішенням Городоцького районного суду Львівської області від 04.09.2015р. у задоволені її позову відмовлено. Проте вона визнана потерпілою у кримінальному провадженні № 0000450 від 11.06.2016р. за ознаками зловживання службовим становищем та підробки документів. Під час досудового розслідування було призначено судову технічну експертизу документа, а саме рішення Городоцької міської ради Львівської області № 207 від 09.07.1999р. "Про передачу у приватну власність земельної ділянки гр.ОСОБА_5 по вул. Львівська, 423", висновком якої встановлено, що в рішенні четвертий пункт має місце додрукованого тексту, а саме: "4. Земельну ділянку площею 0.0326 кв. м. залишити в спільному користуванні як проїзд". Як встановлено висновком експертизи, встановлені вище ознаки свідчать про те, що в рішенні Городоцької міської ради VI сесії ІІІ демократичного скликання від 09.07.1999р. № 207 рядки п.4 додруковані, тобто вони друкувалися неодночасно з основним текстом документа, а додруковані пізніше. Сукупність встановлених ознак дозволяє зробити висновок про те, що в рішенні Городоцької міської ради № 207 від 09.07.1999р. "Про передачу у приватну власність земельної ділянки гр.ОСОБА_5 по вул. Львівська, 423" в нижній частині документа спочатку був виконаний підпис, на який нанесено відбиток гербової печатки Городоцької міської ради народних депутатів Городоцького району Львівської області, після чого виконано друкарський машинописний текст "4. Земельну ділянку площею 0.0326 кв.м. залишити в спільному користуванні як проїзд". В продовження зазначала, що у справі, про перегляд рішення у якій вона просить, предметом спору була передача частини присадибної земельної ділянки ОСОБА_5 у спільному користуванні як проїзд та скасування в тій частині пункту 4 рішення і скасування державного акта на землю.05.09.2016р. їй було надано для ознайомлення матеріали розслідування та копію висновку експертизи № 6/338 від 05.08.2016р..

В судовому засіданні представники заявника ОСОБА_7 та ОСОБА_3 заяву підтримали з підстав, викладених у ній.

Представник відповідача Городоцької міської ради Львівської області, в судове засідання не зявився, подавши письмову заяву про розгляд справи у його відсутності. У письмових запереченнях проти заяви вказав, що такі нововиявлені обставини, на які посилається заявник, мають бути доведені вироком суду у кримінальній справі, який набрав законної сили. Суд дійсно згідно постанови Пленуму ВСУ № 1 від 27.02.1981р. може врахувати постанову слідчих органів за результатами розслідування, проведену в порядку кримінального судочинства, якщо вона винесена у суворій відповідності з законом, проте лише у випадках, коли кримінальне провадження не може бути закінчене постановленням вироку, чого не мало місця у даній ситуації.

Представник відповідача ОСОБА_6 ОСОБА_4, проти задоволення заяви заперечив з цих же підстав, що й представник Городоцької міської ради Львівської області. Суд дійсно може врахувати постанову слідчого, постановлену у кримінальному провадженні, проте лише постанову, якої закінчено кримінальне провадження, а не про призначення експертизи.

Заслухавши пояснення представників сторін, беручи до уваги письмові заперечення проти заяви представника відповідача, перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення у межах ч.2 ст.361 ЦПК України, суд приходить до висновку, що заява не підлягає задоволенню із наступних підстав.

Відповідно до положень ч.2 ст.361 ЦПК України підставами для перегляду рішення, ухвали суду чи судового наказу у зв'язку з нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; встановлені вироком суду, що набрав законної сили, завідомо неправдиві показання свідка, завідомо неправдивий висновок експерта, завідомо неправильний переклад, фальшивість документів або речових доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного або необґрунтованого рішення; встановлення вироком суду, що набрав законної сили, вини судді у вчиненні злочину, внаслідок якого було ухвалено незаконне або необґрунтоване рішення; скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення рішення чи постановлення ухвали, що підлягають перегляду; встановлення Конституційним Судом України неконституційності закону, іншого правового акта чи їх окремого положення, застосованого судом при вирішенні справи, якщо рішення суду ще не виконане.

Із аналізу даної правової норми випливає, що нововиявленою може бути визнана лише обставина, яка існувала в об'єктивній дійсності на момент ухвалення рішення. Не можуть бути нововиявленими нові, тобто, такі, що виникли чи змінилися після постановлення рішення обставини, а також обставини, на які посилалася особа, яка брала участь у справі, у своїх поясненнях. Під істотними для справи обставинами законодавець розуміє такі обставини та факти, що якби вони були відомі при розгляді справи, то суд ухвалив би принципово інше рішення.

Правовий зміст поняття нововиявлені обставини наведено в п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ № 4 від 30 березня 2012 року «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв'язку з нововиявленими обставинами». Згідно з цим визначенням, нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктами 1, 2 частини другої статті 361 ЦПК, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов'язки осіб, які беруть участь у справі. Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами лише за умови, шо ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Для визначених пунктами 3, 4 частини другої статті 361 ЦПК нововиявлених обставин необхідними умовами є те, що вони існували на час розгляду справи, але підстави виникли після ухвалення рішення у справі (зокрема, шляхом скасування судового рішення, яке стало підставою для його ухвалення), спростовують обставини, встановлені судом на час розгляду справи, та мають важливе значення для її розгляду.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Тобто, перегляд справи у зв'язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок, а лише перегляд уже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення.

Вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини.

Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами.

Обставини, які виникли чи змінилися тільки після ухвалення судового рішення і не пов'язані з вимогою в цій справі, а тому не могли бути враховані судом при ухваленні судового рішення, є новими обставинами і можуть бути підставою для пред'явлення нової вимоги.

Виходячи з такого визначення поняття нововиявлені обставини, правильним вбачається висновок, що істотність їх значення слід розуміти не інакше як те, що вірогідність існування їх в процесі розгляду справи беззаперечно вплинуло б на рішення суду.

Як нововиявлену обставину ОСОБА_5 зазначає, що в рішенні Городоцької міської ради VI сесії ІІІ демократичного скликання від 09.07.1999р. № 207 рядки п.4 додруковані, тобто вони друкувалися неодночасно з основним текстом документа, а додруковані пізніше, і сукупність встановлених ознак дозволяє зробити висновок про те, що в рішенні Городоцької міської ради № 207 від 09.07.1999р. "Про передачу у приватну власність земельної ділянки гр.ОСОБА_5 по вул. Львівська, 423" в нижній частині документа спочатку був виконаний підпис, на який нанесено відбиток гербової печатки Городоцької міської ради народних депутатів Городоцького району Львівської області, після чого виконано друкарський машинописний текст "4. Земельну ділянку площею 0.0326 кв.м. залишити в спільному користуванні як проїзд", проте така обставина не може вважатися нововиявленою, оскільки свою позовну заяву позивач обґрунтовувала тим, що надання частини земельної ділянки у спільне користування унеможливлює здійснення нею реконструкції свого будинку та добудови до неї, в основу позову не було покладено того факту, що рішення міської ради було підроблене, такі обставини в судовому засіданні не перевірялися та не досліджувалися, а відтак така обставина може служити підставою для звернення до суду із новим позовом, а не перегляду рішення за нововиявленими обставинами.

Крім того, висновком експертизи, на який посилається заявниця, лише встановлено, що в тексті рішення міститься додрукування п.4, однак вироку щодо факту підробки документів немає.

З огляду на наведені обставини суд не знаходить підстав для задоволення заяви ОСОБА_5

Керуючись ст.ст.11, 179, 209-212, 361, 365 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_5 про перегляд рішення Городоцького районного суду Львівської області від 04.09.2015р. у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до Городоцької міської ради Львівської області, ОСОБА_6, третя особа - відділ Держземагенства у Городоцькому районі Львівської області, про визнання незаконним та скасування рішення і державного акта на право приватної власності на землю за нововиявленими обставинами - залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом п'яти днів з дня її проголошення до апеляційного суду Львівської області через Городоцький районний суд Львівської області. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Головуючий Ференц О.І.