"09" грудня 2016 р. Справа № 363/4753/16-ц
У Х В А Л А

09.12.2016р. Суддя Вишгородського районного суду Київської області Котлярова І.Ю., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права на ? частину обєкта незавершеного будівництва, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Вишгородського районного суду Київської області з позовною заяво до ОСОБА_2 про визнання права на ? частину обєкта незавершеного будівництва.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.119 ЦПК України, позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру, позивачем визначено ціну позову, але в обґрунтування визначено ціни відсутнє посилання на документи, з яких вбачалась вартість спірного нерухомого майна.

Частиною 5 статті 119 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Статтею 82 ЦПК України визначено, що суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк.

Позивачем до позовної заяви долучено клопотання про розстрочення сплати судового збору, у звязку із скрутним матеріальним становищем, але дослідивши копії документі, які не засвідчені належним чином та не є оригіналами, датовані 2014-2015р., суддя вважає, що дане клопотання не підлягає задоволенню, у звязку із чим позивачу необхідно надати до суду квитанцію про сплату судового збору у відповідності до вимог ст.4 Закону України «Про судовий збір», а також розяснити, що статтею 5 даного Закону України передбачені пільги щодо сплати судового збору.

Відповідно до ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити імя відповідача, його місце проживання (перебування) або місцезнаходження. Так позивачем зазначено адресу відповідача як АДРЕСА_1, але у той же час у долучених позивачем документах, зокрема рішення суду, вбачається, що відповідач мешкає м.Київ, пр.Свободи, 45/1, у звязку із чим, позивачу необхідно усунути дані розбіжності.

Статтею 3 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, передбаченому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно статті 4 ЦПК України, передбачено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб у спосіб, визначений законами України.

Частиною 2 ст.119 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна місити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Так позивачем зазначається про те. що під час шлюбу з відповідачем було придбано недобудований будинок, але у позовній заяві позивач не посилається на жодний документ, яким ця обставина підтверджується, а наданий до суду технічний паспорт на будинок, поперше не є правовстановлюючим, а по-друге наданий низької якості, що позбавляє суд можливості навіть дослідити адресу розташування нерухомого майна та інформацію щодо його власника та на підставі чого. Також, позивач не посилається у позовній заяві на наявність обставин, які б підтверджували порушення його прав чи інтересів з боку відповідача.

Крім того, ст.15-16 ЦК України чітко визначені способи захисту прав та інтересів, до яких не відноситься право позивача заявляти вимоги щодо визнання прав відповідача, оскільки захист прав є виключно правом особи, яка звертається до суду за захистом своїх порушених або не визнаних прав та інтересів.

Відповідно до ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позов подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.119-120 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позову без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 121 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права на ? частину обєкта незавершеного будівництва, залишити без руху.

Запропонувати позивачу виправити недоліки заяви шляхом подання нової позовної заяви, квитанцій про сплату судового збору, з копіями документів у строк пять днів з дня отримання ухвали, та розяснити, що в іншому випадку позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.Ю.Котлярова