Справа № 186/1566/16-ц
Номер провадження № 2/0186/755/16
05 грудня 2016 року м.Першотравенськ Першотравенський міський суд Дніпропетровської області в складі:
головуючої - судді Янжули С. А.
при секретарі: Лиман Н.П.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Першотравенську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Кредитної Спілки "Дніпро", третя особа Першотравенський міський відділ ДВС ГТУЮ у Дніпропетровській області про зняття арешту з майна,
14 листопада 2016 року позивачка ОСОБА_1 звернулася до Першотравенського міського суду Дніпропетровської області із позовною заявою до Кредитної Спілки "Дніпро", третя особа Першотравенський міський відділ ДВС ГТУЮ у Дніпропетровській області про зняття арешту з майна.
В обґрунтування позову зазначила, що вона є власницею квартири АДРЕСА_1 20 жовтня 2016 року звернулася до нотаріуса для укладення договору купівлі-продажу квартири, однак зіткнулася з проблемою неможливості відчужувати належне їй нерухоме майно, в зв'язку з накладенням арешту та заборони відчуження на все її майно, включаючи і вказану нерухомість. На підтвердження цього отримала Інформаційну довідку та Витяг з Єдиного реєстру заборон відчужень об'єктів нерухомого майна, згідно яких арешт накладено на підставі постанови №7626 від 16 жовтня 2008 року, яку виніс старший державний виконавець Першотравенського ВДВС МУЮ у Дніпропетровській області Пилипенко С.І.
Вона звернулася із заявою про зняття арешту до Першотравенського міського відділу ДВС ГТУЮ, на яку отримала відповідь №5234, в якій зазначалось, що у зв'язку із знищенням архівних виконавчих проваджень за 2008 рік, неможливо з'ясувати стан виконавчого провадження та надати інформацію щодо накладення арешту на майно боржника, а саме: неможливо встановити чи були на той час підстави для звільнення майна з-під арешту та на підставі якої норми закону виконавче провадження було закінчено.
Відкритих проваджень по виконавчих документах про стягнення з неї будь-якої заборгованості на виконанні станом на 21 жовтня 2016 року не має.
Просить суд зняти арешт та заборону відчуження з нерухомого майна, належного їй, у вигляді вказаної квартири та виключити квартиру, яка належить їй з Єдиного реєстру заборон відчужень об'єктів нерухомого майна.
Позивачка в судове засідання не з'явилася, надавши заяву про розгляд справи в її відсутність.
Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про день розгляду справи був належним чином повідомлений, про причини неявки суд не повідомляв.
Зі згоди позивачки суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України.
Третя особа в судове засідання не з'явилася, надавши суду заяву про розгляд справи в їх відсутність, з позовними вимогами згідні.
Вивчивши матеріали справи, суд вважає за необхідне задовільнити позов з наступних підстав.
Згідно копії договору дарування квартири від 11 липня 2013 року, посвідченого приватним нотаріусом Першотравенського міського нотаріального округу Дніпропетровської області, ОСОБА_3 передала безоплатно у власність, а ОСОБА_1, що є її онукою, прийняла як дарунок квартиру АДРЕСА_1.
Копією паспорта ОСОБА_1 НОМЕР_2 від 12 січня 2000 року підтверджується, що вона зареєстрована у спірній квартирі з 29 жовтня 1996 року.
Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо суб'єкта №71006921 від 20 жовтня 2016 року підтверджується, що вказана квартира на підставі договору дарування від 11 липня 2013 року на праві приватної власності належить ОСОБА_1 та на неї накладено арешт на підставі постанови про відкриття виконавчого провадження № 7626 від 16 жовтня 2008 року ст.державним виконавцем ВДВС Першотравенського МУЮ Дніпропетровської області Пилипенком С.І., тобто арешт накладено на все майно ОСОБА_1, однак на момент накладення арешту на вказану квартиру, власником її була бабуся позивачки - ОСОБА_3, яка лише у 2013 році подарувала її позивачці.
Копією постанови про закінчення виконавчого провадження від 01 липня 2013 року підтверджується, що примусове виконання судового наказу №2-н-2072, виданого 20 серпня 2008 року Бабушкінським районним судом м.Дніпропетровська про стягнення солідарно з ОСОБА_1 на користь КС "Дніпро" боргу в розмірі 46 634,04 гривень закінчене, в зв'язку з тим, що солідарна частина боргу в розмірі 23 318,52 гривень утримана з зарплати ОСОБА_1, здійснено повне фактичне виконання згідно виконавчого документа. Припинено чинність арешту майна боржника та скасовано інші заходи примусового виконання рішення.
Витягом про реєстрацію в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна (реєстрація вилучення запису) №41122034 від 03 липня 2013 року підтверджується, що з Державного реєстру обтяжень рухомого майна вилучено запис 8112937 з контрольною сумою АА6ГВ20ДВА на підставі постанови про закінчення виконавчого провадження №419/11 від 01 липня 2013 року.
Довідкою Першотравенського міського відділу ДВС ГТУЮ у Дніпропетровській області від 21 жовтня 2016 року підтверджується, що відкритих виконавчих проваджень по виконавчих документах про стягнення з ОСОБА_1 будь-яких заборгованостей на виконанні станом на 21 жовтня 2016 року не мається.
Відповідно ч.2 ст.114 ЦПК України позови про зняття арешту з майна пред'являються за місцезнаходженням цього майна або основної його частини.
Згідно постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року N 5 "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби. Позов про зняття арешту з майна може бути пред'явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення. У випадках, коли арешт майна проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави, як відповідач до участі у справі у встановленому законом порядку також залучається відповідний територіальний орган Державної фіскальної служби України. У спорах про зняття арешту з майна, яке є предметом застави (іпотеки) або придбано за рахунок кредиту, який не погашено, в якості третіх осіб у встановленому законом порядку залучаються заставодержатель (іпотекодержатель) або кредитор. Інші особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту, що передбачено статтею 60 Закону про виконавче провадження. Суд не вправі відмовити у відкритті провадження у справі про зняття арешту з майна, якщо справа, у зв'язку з якою накладено арешт на майно, не вирішена, оскільки зазначене, зокрема, впливає на перебіг позовної давності. У разі неможливості розгляду такого позову до вирішення іншої справи суд відповідно до пункту 4 частини першої статті 201 ЦПК зупиняє провадження у справі про зняття арешту з майна. Відповідно до статті 130 ЦПК при проведенні попереднього судового засідання, а якщо воно не проводиться, то при підготовці справи до судового розгляду, суд має визначити факти, які необхідно встановити для вирішення спору, з'ясувати, які докази подані чи подаються кожною стороною для обґрунтування своїх доводів чи заперечень, а також з яких правовідносин виник спір, яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин. Зокрема, у матеріалах справи залежно від предмета та підстави позову мають бути належним чином завірені копії акта опису та арешту, постанови про арешт коштів чи майна боржника, вироку, рішення суду або іншого органу, на виконання яких проводився опис і арешт, матеріали, що є в кримінальній справі щодо належності описаного майна і джерел коштів на його придбання, документи про право власності на майно, кредитні зобов'язання, реєстраційні посвідчення, паспорти та інші документи, що видаються на це майно.
З урахуванням положень Закону України від 15 квітня 2014 року N 1207-VII "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України" у разі неможливості надання суду зазначених документів розгляд справи здійснюється за документами і матеріалами (доказами), поданими учасниками судового процесу, якщо вони є достатніми для прийняття відповідного судового рішення.
Суд вважає за можливе задоволення позову ОСОБА_1 про зняття арешту, у зв'язку з наявністю доказів відсутності виконавчих проваджень по примусовому виконанню судових рішень відносно неї.
Оскільки позивачка не просить стягнути судовий збір, сплачений нею при пред'явленні позову до суду, відповідно до ст.88 ЦПК України, суд вважає за необхідне судові витрати по справі залишити за позивачкою ОСОБА_1
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.118,119, 154, 224-226 ЦПК України, ст.386 ЦК України,- суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Кредитної Спілки "Дніпро", третя особа Першотравенський міський відділ ДВС ГТУЮ у Дніпропетровській області про зняття арешту з майна задовільнити.
Зняти арешт та заборону відчуження з нерухомого майна, що належить на праві приватної власності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженці м.Першотравенська, Дніпропетровської області, ІПН НОМЕР_1, а саме: з квартири АДРЕСА_1 та виключити вказану квартиру, що належить на праві приватної власності ОСОБА_1 з Єдиного реєстру заборон відчужень об'єктів нерухомого майна.
Судові витрати залишити за позивачкою ОСОБА_1.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя: С. А. ЯнжулЯнжула