СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/5576/16
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2016 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду міста Києва Семаніва Ю.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

В С ТА Н О В И В:

05.10.2016 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за законом. В провадження головуючого судді матеріали позовної заяви передано 17.10.2016 року.

Відповідно до ч.1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119, і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Згідно п. 16 постанови Пленуму ВССУ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 року № 10 розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п'ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Статею 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати ( з 01.01.2016 року - 1378 грн.), тобто не менше 551, 20 грн.

Так, відповідно до положень ст. 6 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання позову майнового характеру, визначається із дійсної вартості спірного майна на день подання позову.

У порушення п. 5 і п. 6 ст. 119 ЦПК України, в позові не викладено обставин і не зазначено доказів того, яка дійсна вартість спірного майна на день подання позову, оскільки від правильності вирішення цього питання, залежить правильність визначення розміру судового збору, який має бути повністю сплачений.

Суд зазначає, що у пункті 7 постанови № 2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» Пленум Верховного Суду України роз'яснив, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладенні обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину, проте, позивачем ці вимоги не виконані.

Вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. ст. 119, 120 ЦПК України.

Враховуючи наведене, суд вважає необхідним надати строк для усунення недоліків позовної заяви.

На підставі викладеного, керуючись, ст. 4 Закону України «Про судовий збір»,ст. ст. 42, 119, 120 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за законом - залишити без руху.

Запропоновувати позивачу усунути вищевказані недоліки в строк, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачами копії ухвали.

У разі невиконання ухвали заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Суддя Ю.В. Семаніва