Справа № 368/1412/16-ц
Провадження № 2/368/719/16
Рішення

Іменем України

(Заочне)

"18" листопада 2016 р. м. Кагарлик Київської області

Кагарлицький районний суд Київської області в складі:

Головуючий: суддя Закаблук О.В.

При секретарі: Широкоступ К.М.

Позивачка: ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд, -

В С Т А Н О В И В :

26.10.2016 року на адресу Кагарлицького районного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій позивачка просить суд винести рішення, яким:

- встановити ОСОБА_1 додатковий строк у три місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої 27.03.2000 року ОСОБА_6, у зв»язку з пропуском його з поважних причин.

26.10.2016 року автоматизованою системою документообігу суду на підставі ч. 3 ст. 11 - 1 ЦПК України для слухання даної справи був визначений суддя Кагарлицького районного суду Закаблук О.В.

26.10.2016 року Кагарлицьким районним судом на підставі ст.ст. 122, 127 ЦПК України винесено ухвалу про відкриття провадження у справі та призначено справу до слухання.

В судовому засіданні, яке відбулося 18.11.2016 року, позивачка ОСОБА_1 позовні вимоги підтримала, посилаючись на обставини, які викладені в мотивувальній частині позовної заяви.

В судове засідання відповідач ОСОБА_3 не з»явився, проте, на адресу Кагарлицького районного суду надійшла письмова заява, в якій він відмовляється від своєї частки в спадковому майні, просить суд слухати справу без його участі.

В судове засідання відповідач ОСОБА_4 не з»явився, проте, на адресу Кагарлицького районного суду надійшла письмова заява, в якій він відмовляється від своєї частки в спадковому майні, просить суд слухати справу без його участі.

В судове засідання відповідачка ОСОБА_5 не з»явилася, проте, на адресу Кагарлицького районного суду надійшла письмова заява, в якій вона відмовляється від своєї частки в спадковому майні, просить суд слухати справу без її участі.

Суд, вислухавши позивачку ОСОБА_1, яка підтримала позов, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку щодо задоволення позову, шляхом винесення заочного рішення, обґрунтовуючи своє рішення наступним.

Що стосується винесення заочного рішення, то, відповідно, враховуючи вищевикладені обставини судом винесено ухвалу про проведення заочного розгляду справи на підставі Глави 8 ЦПК - «Заочний розгляд справи».

Так, в ст.. 224 ЦПК України зазначено, що в разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

В судовому засіданні позивачка ОСОБА_1 не заперечувала проти винесення заочного рішення, відповідачі ОСОБА_3, ОСОБА_3, ОСОБА_5 повідомлялися судом належним чином про день, час та місце слухання справи.

Згідно ч. 1 ст. 225 ЦПК України про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу.

Згідно ч. 2 ст. 225 ЦПК України розгляд справи та ухвалення рішення проводяться за загальними правилами з винятками і доповненнями, встановлених цією главою.

Згідно ст.. 226 ЦПК України за формою та змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим ст. ст. 213, 215 ЦПК України і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд.

Підсудність.

Відповідно до ст. 109 ЦПК України позови до фізичної особи пред'являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її перебування.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачі зареєстровані та проживають на території Кагарлицького району Київської області, відповідно, дана справа підсудна Кагарлицькому районному суду Київської області як суду першої інстанції загальної юрисдикції.

Фактичні обставини справи, встановлені в судовому засіданні, та застосування до них норм права.

27.03.2000 року померла спадкодавець по даній справі, - ОСОБА_6.

За життя ОСОБА_7 була членом колективного сільськогосподарського підприємства КСГП «Ударник».

У зв'язку з тим, що ОСОБА_6 була членом КСГП їй належало право на земельну частку (пай) розміром 3,55 умовних кадастрових гектари, про що Кагарлицькою районною державною адміністрацією було видано сертифікату серія НОМЕР_1 від 03.07.1996 р.

Згідно п. 2 Указу Президента № 720/95 від 08.08.1995 р. «Про порядок паювання земель, переданих у колективну власність сільськогосподарським підприємствам і організаціям» право на земельну частку (пай) мають члени колективного сільськогосподарського підприємства, сільськогосподарського кооперативу, сільськогосподарського акціонерного товариства, в тому числі пенсіонери, які раніше працювали в ньому і залишаються членами зазначеного підприємства, кооперативу, товариства, відповідно до списку, що додається до державного акта на право колективної власності на землю.

Отже, за життя ОСОБА_6 належало право на земельну частку (пай) члена КСГП.

Таким чином, до складу спадщини ОСОБА_6 входить право на земельну частку (пай).

Згідно ч. 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені в статтях 1261 - 1265 цього Кодексу.

Згідно ст. 1265 Цивільного кодексу України у п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Після смерті ОСОБА_6 із спадкоємців за законом залишились її онуки, - ОСОБА_1 (далі-Позивач), ОСОБА_3, ОСОБА_5. ОСОБА_4 та ОСОБА_8 (помер 24.08.2005 р.), які є спадкоємцями п'ятої черги 2 ступеню споріднення. Інших спадкоємців першої черги після смерті ОСОБА_6 не залишилось.

Позивач та інші онуки можуть спадкувати спадщину ОСОБА_6 тільки і як спадкоємці п'ятої черги, а не за право представлення (згідно ст. 1266 Цивільного кодексу України), оскільки їх мати ОСОБА_9, тобто дочка ОСОБА_6. померла після її смерті.

При цьому, ОСОБА_9 спадщини своєї матері не приймала.

При цьому, ОСОБА_3, ОСОБА_5, ОСОБА_4 та ОСОБА_8 не бажають приймати спадщину та не заперечують проти прийняття її лише Позивачем.

ОСОБА_8 також спадщини після ОСОБА_6 не успадковував та помер 24.08.2005 р. Після його смерті спадкоємців першої черги не залишилось.

Отже, враховуючи те, що ОСОБА_3, ОСОБА_5, ОСОБА_4 спадщини ОСОБА_6 не успадковували, єдиним спадкоємцем,, який бажає та може успадкувати спадщину ОСОБА_6 є її онучка, - ОСОБА_1, тобто Позивач.

Позивач у встановлений ст. 1270 Цивільного кодексу України шестимісячний строк не зверталась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини баби ОСОБА_6

У зв'язку з тим, що Позивачем було пропущено визначений законом шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої 27.03.2000 р. ОСОБА_6, нотаріус порекомендував звернутись до суду для визначення додаткового строку на подачу заяви про прийняття спадщини згідно ст. і 272 Цивільного кодексу України.

Причини пропуску Позивачем шестимісячного строку для прийняття спадщини наступні:

- відповідно до ч. 3 ст. 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив яро відмову від неї. На час смерті спадкодавця ОСОБА_6 Позивачка ОСОБА_1 проживала разом із нею у житловому будинку, що розташований за адресою АДРЕСА_1

Оскільки Позивач проживала з бабою, - спадкодавцем по даній справі, то вважала, що прийняла спадщину автоматично. Проте, нотаріус пояснив Позивачу, що їй необхідно поновлювати строк для прийняття спадщини ОСОБА_6

Вищезазначені причини пропуску Позивачем строку для подачі заяви про прийняття спадщини на думку суду є поважними.

Як встановлено судом в судовому засіданні з матеріалів справи, спору про спадкування немає, а сама спадщина не визнана відумерлою відповідно до ч.1, 2 ст. 1277 Цивільного кодексу України, а отже вона є досі відкритою, тому, відповідно до положень Цивільного кодексу України, позивачка ОСОБА_1має право на її прийняття, як спадкоємець за законом.

Відповідно, суд вважає, що позивачка ОСОБА_1 має право на визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася по смерті її бабусі, оскільки даний строк пропущений із поважних причин.

Згідно із ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Відповідно до ст. 3 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

У відповідності до абз. 2 п. 24 Постанови пленуму ВС України « Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7, суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. 215, 218 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - задовольнити.

Визнати причини пропуску ОСОБА_1 шестимісячного строку, встановленого для подачі заяви про прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_6, - поважними.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженці місто Кагарлик Київської області, України, паспорт громадянина України серії НОМЕР_2, виданий 12 грудня 2003 року Кагарлицьким РВ ГУ МВС України в Київській області, додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті спадкодавця, - ОСОБА_6, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 свідоцтво про смерть серії НОМЕР_3, яке видане 28 березня 2000 року Демівщинською сільською радою Кагарлицького району Київської області, до трьох місяців, з дня набрання законної сили даного рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя: О.В. Закаблук