Справа № 352/769/15-ц
Провадження № 2/352/49/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 листопада 2016 року м. Івано-Франківськ

Тисменицький районний суд Івано-Франківської області в складі:

головуючого судді Струтинського Р.Р.,

секретаря Бардюк-Кавецької Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Тисменицького районного суду цивільну справу за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення від спадкування ,-

в с т а н о в и в :

Позивач за первісним позовом ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно. ОСОБА_2 звернулася із зустрічним позовом до ОСОБА_1 про усунення від спадкування.

Позивач за первісним позовом ОСОБА_1 в судовому засіданні свій позов підтримав, у зустрічному просив відмовити та суду пояснив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його брат ОСОБА_3, який був прописаний та постійно проживав по АДРЕСА_1. Дане майно померлий набув від своєї матері ОСОБА_4, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2. Хоча за свого життя його брат ОСОБА_3 не встиг отримати свідоцтво про право на спадщину після смерті своєї матері, був інвалідом з дитинства загального захворювання, проте на момент її смерті проживав з нею у спадковому будинковолодінні, а тому став спадкоємцем її майна відповідно до ст.549 ЦК (редакція 1963 року), як такий, що фактично вступив в управління або володіння спадковим майном. У зв'язку зі смертю брата відкрилася спадщина на належне йому майно і він є спадкоємцем по закону другої черги. 20.08.2014 року він звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Однак отримати свідоцтво про право на спадщину не може у зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документа на житловий будинок і господарські споруди, про що нотаріус видала постанову про відмову у вчинення нотаріальної дії та рекомендувала звернутись йому до суду. Вважає, що відповідач не має права на частку у спадковому майні, оскільки її мати ОСОБА_5 та вона задовго до смерті брата побудували житловий будинок та переїхали до нього жити. Крім того, зазначив, що він залишився єдиним найближчим родичем спадкодавця - покійного брата ОСОБА_3, оскільки його рідна сестра ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_3, тобто до мемонту відкриття спадщини, а її дочка, відповідач ОСОБА_2 є лише племінницею ОСОБА_3 Просив первісний позов задоволити, у задоволенні зустрічного позову відмовити.

Відповідач за первісним позовом ОСОБА_2 в судовому засіданні первісний позов не визнала, зустрічний позов підтримала та суду пояснила, що в 2014 році позивач за первісним позовом звертався до Тисменицького районного суду з позовом про визнання права власності на спадкове майно та його позов було задоволено. Подаючи даний позов останній втаїв від суду наявність інших спадкоємців, які теж мають право на дане майно. Рішенням Апеляційного суду Івано-Франківської області рішення Тисменицького районного суду було скасоване та ухвалено нове рішення, яким у позові відмовлено. Пояснила, що спадкове майно було створене та належало ОСОБА_4 - матері ОСОБА_3 та ОСОБА_5. ОСОБА_1 є неповно рідним братом ОСОБА_3. ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2. На час відкриття спадщини з нею проживав та залишився проживати у спадковому майні ОСОБА_6, а також дану спадщину прийняла дочка, її мама - ОСОБА_5, оскільки одразу після смерті ОСОБА_4 почала доглядати брата ОСОБА_3, який був інвалідом 1 групи та потребував по сторонньої допомоги, а також користувалась спадковим майном - проживала у спадковому будинку, обробляла город. Таким чином, після смерті ОСОБА_4 спадщину прийняли її діти - ОСОБА_3 та ОСОБА_5 і з дня відкриття відкриття спадщини спадкове майно належало їм порівну, тобто по ? частині будинок оволодіння АДРЕСА_1. В силу вимог ст. 154 ЦК (редакція 1963 року), останні вважаються такими, що фактично вступили в управління або володіння спадковим майном. Саме ця частина будинковолодіння становить спадкове майно після смерті ОСОБА_3 і спадкоємцями другої черги є позивач за первісним позовом ОСОБА_1, неповно рідний брат померлого та вона, племінниця, що в силу ч.3 ст. 1266 ЦК України спадкує за правом представлення ту частку спадщини, яка б належала за законом її матері ОСОБА_5., якби вона була живою на час відкриття спадщини. Таким чином, вона після смерті ОСОБА_3 набула право на спадкування ? частини спадкового будинковолодіння та ? частину має право успадкувати позивач за первісним позовом. Проте вважає, що останній втратив своє право на частку з наступних підстав. ОСОБА_3 був інвалідом 1 групи і потребував сторонньої допомоги. На протязі всього життя догляд за ним здійснювала його мама ОСОБА_4, а після її смерті його сестра, її мама ОСОБА_5 до 2009 року. З 2009 року до 30.06.2011 року опікуном останнього був визнаний її чоловік ОСОБА_7, однак фактичний догляд здійснювала вона сама. Позивач за первісним позовом ухилявся від обов»язку забезпечити підтримку та допомогу спадкодавцю, дуже рідко його провідував та рекомендував віддати брата у будинок перестарілих. Просила відмовити у задоволенні первісного позовау, зустрічний позов задоволити в повному обсязі.

Вислухавши сторони,їх представників, пояснення свідків, дослідивши матеріали справи та зібрані по ній докази, суд приходить до висновку, що первісний позов підлягає до часткового задоволення, а у задоволенні зустрічного позову слід відмовити з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 - брат позивача за первісним позовом, який був прописаний та постійно проживав по АДРЕСА_1. Родинні зв'язки позивача за первісним позовом та померлого стверджуються наданими свідоцтвами про народження, витягом з державного реєстру актів цивільного стану від 03.10.2014 року про смерть їхнього батька ОСОБА_8, довідкою Радчанської сільської Ради Тисменицького району від 29.08.2014 року №947 про проживання позивача в господарстві разом зі своїм рідним братом (а.с.8-11).

У зв'язку зі смертю ОСОБА_3 відкрилася спадщина на належне померлому майно. До спадкового майна належить домоволодіння - житловий будинок та господарські будівлі, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1, право власності на яке було зареєстровано за ОСОБА_4, головою колгоспного двору, згідно архівних даних 05.12.2989 року. Підстава для реєстрації права власності - свідоцтво про право власності від 05.03.1991 року, видане Радчанською сільською радою народних депутатів згідно рішення Тисменицького райвиконкому від 19.12.1989 року № 233, що стверджується довідкою Івано-Франківського ОБТІ № 21391 від 15.10.2014 року (а.с.22). Оскільки ОСОБА_4 та її син ОСОБА_3 були членами колгоспного двору, то останні мали у власності по ? частині спірного будинковолодіння, як члени колгоспного двору. Після смерті ОСОБА_4, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2, відкрилася спадщина на належну їй ? частину будинковолодіння. Вказане спадкове майно, яке складалося з ? частини будинковолодіння, померлий ОСОБА_3 успадкував в силу ст.549 ЦК (в редакції 1963 року), оскільки на момент смерті останньої проживав з нею у вищезазначеному житловому будинку, що підтверджується довідкою Радчанської сільської ради від 01.10.2014 року № 1050 (а.с.12). Також, дану ? частину успадкувала сестра ОСОБА_3 - ОСОБА_5, як рідна дочка померлої ОСОБА_4, яка прийняла спадщину шляхом вступу у фактичне володіння та користування спадковим майном, що підтверджується показами допитаних у судовому засіданні свідків та довідкою Радчанської сільської ради № 241 від 25.02.2016 року.

Виходячи з вищенаведеного, встановлено, що після смерті ОСОБА_4 - голови колгоспного двору, право власності на спірне будинковолодіння набули ОСОБА_3 на 6/8 частини, з яких 4/8 - як члену колгоспного двору та 2/8 - в порядку спадкування після смерті матері та ОСОБА_5 на 2/8 частини в порядку спадкування після смерті матері.

Таким чином після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на належні йому 6/8 частини будинковолодіння.

Відповідно до ст.1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають, зокрема, рідні брати та сестри спадкодавця. Отже, позивач, будучи рідним братом спадкодавця, відноситься до кола спадкоємців за законом другої черги.

20.08.2014 року в шестимісячний строк позивач ОСОБА_1 звернувся до Тисменицької державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини і видачу йому свідоцтва про право на спадщину після смерті брата.

28.10.2014 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів на вищевказаний житловий будинок на ім'я ОСОБА_3 (а.с.16).

Відповідно до ч.3 ст.1266 ЦК України племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

ОСОБА_2 є дочкою ОСОБА_5, яка є рідною сестрою спадкодавця ОСОБА_3, що підтверджується відповідними свідоцтвами про народження та свідоцтвом про укладення шлюбу (а.с.46-48).

Із свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 07.03.2012 року вбачається, що ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_3, тобто до моменту відкриття спадщини (а.с.43).

Отже, ОСОБА_2 є племінницею спадкодавця ОСОБА_3 і в силу вимог ч.3 ст.1266 ЦК України спадкує за правом представлення ту частку спадщини, яка належала б за законом її матері ОСОБА_5 (сестрі спадкодавця), якби вона була живою на час відкриття спадщини.

ОСОБА_2 звернулась у шестимісячний строк до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 (а.с.44).

Отже, після смерті ОСОБА_3 належні йому 6/8 частини спірного будинковолодіння спадкуються двома спадкоємцями - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 по 3/8 частини кожному.

Підсумовуючи вищевикладене, суд приходить до переконання, що первісний позов ОСОБА_1 підлягає до часткового задоволення та за останнім слід визнати право власності в порядку спадкування за законом на 3/8 частини будинковолодіння по АДРЕСА_1, після смерті брата ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1.

Відповідно до ст.ст. 10, 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Позивач за зустрічним позовом в судовому засіданні не довела факт ухилення ОСОБА_1 від надання допомоги спадкодавцеві ОСОБА_3, а томуу задоволенні зустрічного позову слід відмовити в повному обсязі у зв»язку з його безпідставністю та недоведеністю позовних вимог.

На підставі наведеного, відповідно до ст. 1216, 1218, 1220, 1224, 1258, 1262, 1266, 1268, 1269, 1296 та керуючись ст. 213- 215, 218 ЦПК Укаїни, суд,-

в и р і ш и в :

Первісний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно задоволити частково.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 3/8 частини домоволодіння по АДРЕСА_1, що складається : з житлового будинку площею 65,9 кв.м та господарських споруд - сараю площею 19,7 кв.м, сараю площею 19,3 кв.м, сараю площею 18,5 кв.м, сараю площею 7,0 кв.м, навісу 9,7 кв.м, криниці, огорожі площею 7,7 кв.м та огорожі 13,5 кв.м., як за спадкоємцем за законом після смерті брата ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1.

У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення від спадкування - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду до Апеляційного суду Івано-Франківської області подається протягом десяти днів з дня його проголошення через Тисменицький районний суд. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Головуючий Струтинський Р.Р.